405 



urg. "^äCe-lu-, '-^dceliö-: fno.-isl. (Eg. Ygf. Fr.^) dcéll 1) 

 'let, ikke forbuuden men nogen Vanskelighecr, 2) 'medgjorlig'. 

 Ordet fortlefver i no. dialekter under formen eld (daal) i 

 bet. 1) 'fuld af Livsmod, frejdig, kjsek af Holdning', 2) 'ind- 

 tagende' (Ross). I fsv. uppträder ett motsvarande adj. under 

 formerna dal (Sdw.: däl, dääl), däl (Sdw.: dal, ujtai ley.) 

 med betydelsenyanserna ]) 'lätt att ha att göra med, att 

 umgås med, otvungen förtrolig', 2) "trofast?', 'förträfflig?' 

 Detta kvarlefver i särskilda nsv. dialekter: däl, dål 1) 'vän- 

 lig, liöflig', 2) 'vacker, fager', 3) 'behaglig, angenäm, treflig', 

 4) 'duktig, rask'. Växlingen mellan oomljudd och omljudd 

 form (nno. fsv. däl. nsv. dål: fno.-isl. dddl^ fsv. diel, nsv. 

 däl) tyder på gammal i*-stamsflexion. — Vid sidan af ofvan- 

 nämda fsv. former förekommer emellertid i fsv. enligt Sdw. 

 ett likbetydande adj. döl (= isl. *d{)ll), hvilket står i afljuds- 

 förhållande till dessa. Äfven detta synes ha framgått ur ett 

 urspr. ti-stamsparadigm (urg. ^dd-lu-, ^döliv-). P^nligt Noreen, 

 Arkiv VI. 376 ff., har nämligen en häremot svarande oom- 

 ljudd biform *döl lämnat spår efter sig i fsv. adv. dorla 

 'möjligen', sällsynt sidoform till dcerla (= isl. dcHla) och dorla, 

 i hvilka former r analogiskt inkommit från synonymet gorla 

 och det till betydelsen alldeles motsatta varla (jfr Sdw. 

 under 'därla'). Från nsv. dialektområde upptager dessutom 

 Rietz ett adjektiv döl i s. bet. som dål, däl ofvan, äfvensom 

 dol döl 'hvit' (Västergötl.), hvarmed man jämföre nsv. däl 

 2) ofvan samt nda. dial. (jutl.) dol 'smuk, peen, net i Klse- 

 der og desl., ogsaa om Kreature og livlöse ting' (Molb., 

 Feilberg). 



I etymologiskt hänseende har ofvan behandlade adjektiv- 

 par ursprungligen tjänat som verbaladjektiv med betydelse af 

 'görlig' till vb. ags. dön, fht. tuon 'göra'; jfr härtill fno.-isl. 

 dände, fsv. dände: dönde (fht. tuoenti) 'duktig' med samma 



