406 



funktion samt verbalabstraktet fno.-isl. clod (cläd) "^skicklig- 

 het', nsv. dåd (se Tamm, Arkiv II. 347, Noreen a. st,, Aisl. 

 Gr.2 § 148, Aschw. Gr. § 175). 



III. Adjektiv uppvisande växling- mellan tw- 



ocli «-suffix. 



Vid min behandling af verbaladjektiven på io- (kap. II) 

 framhöll jag den af Streitberg påvisade afljudsväxlingen i 

 deras stamafledningselement, hvilket uppträder än under for- 

 men 'io-, än (i nom., ack. sg., möjligen äfven i någon kasus) 

 under en afljudsfas -?-. En analog afljudsföreteelse har i 

 vissa fall konstaterats hos ieu. nominalsuffixet -no-, men i 

 följd af redan tidigt skedd formutjämning äro spåren af denna 

 vida sällsyntare. Som ursprungliga -ife-, -?fo-stamraar fattar 

 Hirt, Idg. Akzent p. 220, ett antal neutrala tt-stammar med 

 rotbetoning, såsom gr. ööqv, find. diiru: fksl. drevo ('''dervo 

 <C '^derevo), lit. dervä, got. triu (<^ ^tre/jo-), gr. yövv : got. 

 Jmiii, isl. kné (^kneiio-), find. nyu 'lif: lat. (evom (levos m.), 

 got. aiivs, vidare liere rotbetonade maskulina (find. hdnus 

 gr. yévoc: yévvoc, got. Mnnus gen. *ki72>ios, ism: gr. ioq 

 <; ^tafuQ o. a.), och analogt härmed skulle de talrika verb- 

 alabstrakten på -tu- med rotbetoning innehålla ett ieu. -Uto- 

 suffix i dess svagaste afljudsfas. I fråga om adjektiven vill 

 Streitberg Urg. Gr. p. 194 spåra samma suffixdubbelhet i 

 Rökstenens JcaruR 'beredd', jämfördt med fht. garo ('"gariia-), 

 hvarom utförligt längre fram. Denna urgamla parallellism 

 mellan ii- och ?/o-stammar bekräftas ytterligare genom den 

 sammanställning af ett flertal hithörande adjektivbildningar 

 (äfven germ.), hvilken gifves hos Zupitza, Gutturale p. 98 f. 

 De af Z. anförda utomgermanska exemplen äro följande: 



