419 



milt. Imc, nht. lijik, nederrenskt slinc d. s., i fall denna 

 ordgriipp — SS. man antagit (se Kluge Wbch^ 'link') — 

 sammanhänger med lat. languere S'ara matt', gr. layaqoc 

 'matt', och franska gauche 'vänster', ifall detta får afledas 

 från ett till fht. ivelJc mht. tvSlc 'feucht, weich, milde, welk, 

 schwach' hörande *iralM (se Kluge Wbch'' 'welk'). Härige- 

 nom vunnes ett motstycke till det allmänindoeuropeiska uttryck 

 för begreppet 'höger', som föreligger i find. daJcsina, gr. ås'§io'g, 

 lat. (lexter, got. taihsiva, fht. zi'so, i fall detta uttryck i sin 

 grundbetydelse innebär föreställningen om något kraftigt, dug- 

 ligt, skickligt, såsom af det formelt nära stående find. dakm- 

 'kräftig, tiichtig, kunstfertig' synes framgå i). 



urg. *,p-(e-ua-, *,^r(T-7ru-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.'^) gräv 

 1) 'gråa', 2) 'uvenlig, fiendsk'; fsv. (Sdw.) grci7- 1) 'grå', 2) 

 'grå, ovänlig'; ä. da. (Kalk.) grå 'ond', jfr vb. ^/m ' blive grå, 

 mörk, urolig'; nda. gråa 'grå, ond'. Sagda fornnordiska for- 

 mer böjas som a-stammar, men den ursprungliga wa-stams- 

 karaktäreu framträder i lappska lånordet r/rafes af urn. 'gräicaz 

 (Tliomsen, I^ntiuss p. 145) äfvensom i fht. gräo (gen. gräiues), 

 mht. grä (gräices), nht. gran, ndl. graauiv 'grå'. Emellertid 

 uppvisar ordet i ags. formen S'^és (engl. grey, grayj, hvilken 

 gifvit Kluge Wbch 'grau' (ännu i 6. uppl.) anledning att för 

 o. a. former (visserligen under tvekan) uppställa en förgerm. 

 grdf. '^ghrtghtvo- eller *ghrcqo- (ags. srés närmast af "^'^ru^a). 

 I samma förf.:s Nom, Stammb.^ § 186, b förmodas fht. gräo 

 — med hänsyn till ags. 5^%, som skulle representera den 



^) Falk, Arkiv VI. 117 f., förbinder med detta adj. no. nial. 

 slö f. 'staalorm', sv. dial, slö, nsv. (orm-Jslå, fsv. slä = ^slailCÖ, 

 ett antagande, för hvilket han finner stöd i ags. sluw-u:yrm, engl. 

 slo^r-lVOrm blind-worm', hvari adj. slålV 'slow, idle, lazy' förmodas 

 vara förra led. Grundbetydelsen vore i så fall den långsamma 

 eller snarare den hvars bett är slött . Jfr dock K. F. Johansson, 

 Beitr. XV. 243. 



