435 



den andra kunna följande exempel anföras: komp. got. jilhiza 

 (*junh-iza), fno.-isl. ere, fht. jugiro o. jungiro (nybildning 

 efter): posit. got. juggs (*junsaz); komp. got. aljnza, fno.-isl. 

 ellre (*alJ>iRe), fht. elthirom (jämte eltiron ombild. efter): 

 posit. fht. alt (Paul, Litteraturbl. f. germ. u. rom. phil. I. 6); 

 komp. fris. lessa, ags. Icéssa 'mindre': superi, fris. lérest, ags. 

 léresta. 



Denna synpunkt synes mig förtjäna beaktande vid ett 

 förklaringsförsök af de afvikelser ifrågavarande germ. w-stam- 

 mar förete från ofvan berörda afljuds- och betoningsprincip. 

 En uniformeringsprocess af samma art som den hos adj. 

 suötu- påvisade har i urgerm. tid sannolikt utspelats äfven 

 i andra hithörande bildningar. Som sådana torde bland de 

 i det föreg. undersökta formationerna särskildt följande komma 

 i betraktande, hvilka uppvisa afljudsföreteelser inom rotstaf- 

 velsen: *starJcu-: fno.-isl. styrkr ; *hnai(i(U-: M. hnugg(-hent) 

 nsv. njugg (*hnygger); *haräu- (med ieu. a 1. o) .-gr. xqutv-c 

 (*]ci-tu-); HiT^u-: gr. Åccxsia (Haghi-i. I fråga om ofvan 

 uppförda adjektiv med växlande na- och «-sufhx framträder 

 en analog afljudsväxling hos *kiteJi>/a-, huiku-: nno. hveik 

 m. m. (jfr lit. gaiv-ii-s) samt ^slai-ua-, *slal-uu- : fno.-isl. sliör 

 (*slim-); man jämföre det enbart vgerm. fht. maro, maraivi 

 (fl. maraiver) 'reif, miirbe, zart', ags. mearu 'zart' vid sidan 

 af fht. munvi. muruici 'miirbe, diinn, zart, schwach", en form- 

 växling som Kluge, Nom. Stammb.^ § 182 vill återföra på en 

 M-stam ^maru- muru- (med ?), medan K. F. Johansson^ 

 K. Z. XXX. 443 not, ser i ordet ett gammalt ?/o-particip. 



Hvad den förhistoriska (urg.) betoningen vidkommer, 

 bära ett flertal bildningar vittne om regelrätt oxytonering : 

 bland scikra w-staramar haräu- (: gr. xQatvg), Jmrzu^) (: find. 



^) Got. Jmutsus för *J)am'ZUS är väl en ung analogibildning 



efter got. ga-Jmirsan, Jjaursjan, ga-J)aiirsnan^ Jjatastei. 



