447 



Fno.-isl. [léttr 'tät' Fr."^), fsv. (Rqv. III) thater, nsv. 

 tät, nda. teet. Jfr mht. dlhte, Dht. dicht, dialekt, deicht 

 (Kluge, Wbcli«). Thomsen, Eintluss p. 177, lägger detta 

 germ. adj. till grund för no.- lappska divtes 'compactus, 

 solidus^ fi. tihiä, tihtiä m. fl. former i bet. 'densus, solidus'. 



Fno.-isl. Jjydr 'venlig' (jfr Jtyda f. 'Venskab, god For- 

 staaelse', vb. J)fiöa (dd) 'stemnie en til Venlighed'; jfr got. 

 Jnujj n. 'das gute', pl. 'Giiter', /nupeigs 'gut', Jmjjjan 'segnen'. 

 I fråga om etymologin jämföre man Schade, Wbch^ 930 b, 

 Uhlenbeck, Et. Wbch p. 147, hvarest literaturhänvisningar. 



Med oförtydbar konsonantisJc afledning framträda följ. 

 adjektiv : 



r-afledningar. 



Om man frånser fno.isl. vitr 'förståndig', jfr fsv. vitra 

 'göra veterligt, tillkännagifva, bevisa', nsv. vitter, hvilket adj. 

 på grund af gr. tÖQtg 'kunnig, erfaren' framstår som 2-stam, 

 äro följande adjektiv tve- resp. flertydiga till sin suffixform : 



Fno.-isl. rf/rr 'ubetydelig, utilstrsekkelig, underlegen' 

 (Fr.2), nno. dial. (Aas.) ryr(r) 1) 'udroi, kortvarig', 2) 'uhel- 

 dig', jfr hos Ross no. dial. rur = ryr. Utomnordiskt mot- 

 svarar got. riurs (i- 1. „ab5tufender" ?a-stam) 1. riureis (?) 

 'vergänglig, sterblich': till roten reu- 'zerbrechen' i lat. ruere 

 'stiirzen', ruma m. m. (se t. ex. Uhlenbeck, Et. Wbch 119). 



Fno.-isl. skhT 1) aiblandet', 2) 'ubesmittet af noget' 3) 

 'uskyldig, 4) 'klar, blank', 5) 'tydelig, klar' (Fr.^), fsv. (Sdw.) 

 shr 'ren, fri från smittosam sjukdom'. Jfr got. skeirs 'klar, 

 deutlich': i- 1. „abstufender" /a-stam, ags. seir, ffris. sJclre, 

 fs. skir sklri 'klar, hell, lauter' till vb. got. skeinan o. s. v. 



Fno.-isl. shcérr 1) 'ublandet, ren', 2) 'ubesmittet', 3) 

 'klar, blank', 4) 'gjennemsigtig*, 5) 'tydelig, aabenbar*, 6) 



