114 XJlvilan kihlakunta. 



ja arkkipispana Pyhä Pietari Lundissa. Edellinen puukirkko, 

 mikä täällä on ollut, on vahingon-valkeasta poroksi palanut. 

 Tämä kirjoitus tavataan näillä seuduilla yhden ja toisen van- 

 han Raamatun laidassa, ja sen historiallista totuutta sopii 

 syystä epäillä"". — Samassa kirjoituksessa jatketaan vielä: 

 „Vanhempiua aikoina, eli silloin kun pastoraati perustettiin, 

 — v:n 1300 paikoilla, — sanottiin sitä Liikistöksi, sittemmin 

 Ulvilaksi. Nykyinen kivikirkko on rakennettu 1429 paikoilla, 

 sitte kun edellinen kirkko oli kokonaan palanut. Tämä näh- 

 dään Lundin arkkipispa Pietarin annekirjeestä (v:lta 1429), 

 jossa luvataan synnit anteeksi 40 päiväksi kaikille niille, 

 jotka Ulvilan uuden temppelin rakennusta edes-auttavat, ja 

 sitte ahkerasti siellä kaikissa tilaisuuksissa käyvät" 1 ). Vielä 

 eräässä käsikirjoituksessa mainitaan: „Pispa Ragvald II antoi 

 v. 1311 luvan, etta kirkko saadaan perustaa Liikistöön eli 

 Ulvilaan, ja pispa Benedikto määräsi v. 1332, etta se pitää 

 kivestä rakennettaman. Ja seurakunnalla jo v. 1355 oli oma 

 hoitajansa Herra Hermannus (uti Domin. Hermannus sin egen 

 Curatus)". 



Mainittakoon vielä, mitä tästä asiasta J. A. Lindström 

 lausuu: „seurakunnan ensimäinen emäkirkko rakennettiin jo 

 v. 1311 eräälle virran saarelle, Liikholmalle; samalla saa- 

 rella on myös seurakunnan pappila 2 ). 



Mutta edellä-kerrotut tiedot tahi arvelut tekevät vähä 

 sekavaksi Ulvilan kirkon alku-seikat. Kuinka monta kirkkoa 

 Ulvilassa siis oikeastaan on ollut? — Mikä syy Fortelius'ella 

 lienee ollut siihen arveluun, etta Soinilassa' olisi kirkko ollut? 

 Nykyään ei ainakaan siellä tiedetä mitään kertoa tuosta kir- 

 kosta eikä kirkon paikasta. Jos Anolan luodolla on joku 



*) Vrt. myös Afhandl. om Prest. Tjensleg öring, s. 313, 

 2 ) Suomi 1860, s. 215-6. 



