Ulvila. 115 



kirkko ollut, niin on luultava, etta se on ollut vaan Kurkien 

 kappeli, eikä koko lavean pitäjän kirkko. Mitään kirkon 

 jäännöksiä ei siellä näy nyt, eikä ole näkynyt miespolveen. 



Ei ole siitäkään varmaa tietoa, missa on tuo mainittu 

 Liikholm (Lijkholm, Likholm), jossa myös sanotaan kirkko 

 olleen, ja jota mainitaan myös muutamissa kalavesiriidoissa. 

 Lindström'in arvelnn mukaan on se sama, millä nyt Llvilan 

 pappila sijaitsee, ja tämä lieneekin oikea arvelu; lähellä sitä 

 on vielä Liikistö-niminen torppa; — ja eipä luultavasti koko 

 pitäjä olisi muuten Liikholmasta 2 ) Liikistö (Lijkis) nimeäan 

 saanut, jos ei siinä olisi kirkko ollut. — Nykyään mainittu 

 paikka ei enää ole saarena, mutta sen mannermaasta eroittaa 

 alanko, joka nähtävästi on ennen jokena ollut. 



Ehkäpä siis se ensimäinen, pispa Ragvaldin luvalla 1311 

 rakennettu puukirkko on ollut tuolla entisellä saarella. Lä- 

 hellä sitä on Ragvaldin kyla (ruots. Ragvaldsby, suom. Ra- 

 vanin kyla), joka mainitun pispan nimen on saanut. Mutta 

 tämä kirkko olisi ollut peräti lyhyt-ikäinen, kestänyt vaan 

 pari vuosikymmentä, koska jo 1332 käsketään uusi kivi- 

 kirkko rakentaa. Olisiko se vaan kyhätty hätävaraksi niin 

 ettei se kaupungin kasvavan kirkkona täyttänyt tarkoitustaan, 

 ja sentähden ruvettiin kivikirkkoa rakentamaan, vai olisiko 

 se palanut. — Edellämainituista alkutiedoista ei saa selvää, 

 kumpiko kirkko oikeastaan on palanut, ensimäinen puukirkko, 

 vaiko kivikirkko. Olisiko molempain osaksi tuo kova koh- 

 talo tullut. Kuitenkin näyttää todenmukaisemmalta, etta se 

 v. 1332 paikoilla rakennettu kivikirkko on palanut. Sen 

 kirkon arvelee Fortelius olleen n. k. Kappelnimäcllä ; se mäki 

 on Ulvilan pappilan kohdalla vanhalla manner-maalla, noin 



2 ) Likholm = ruumissaari, on luultavasti nimensä saanut siitä, 

 etta siihen on jo pakanuuden aikana ruumiita haudattu; niitit silloin 

 monessa paikassa haudattiin viitain ja järvien saaiiin. 



