Ulvila. 113 



niin on se luultavasti ollut nykyisen Wanliankylän ja kirkon 

 paikoilla, sekä siitä ylöspäin; kylan yläpuolella Kokemäen- 

 joen rannalla olevassa Napavainiossa näkyy vielä vahvasti 

 kalkki- ja tiili-soraa, josta voipi päättää, etta siiriä on ollut 

 paljo rakennuksia. Myöskin on siitä aika ajoin raudan kap- 

 paleita löydetty. 



Luokaamme nyt lyhyt silmäys Ulvilan kirkon nminaisiin 

 vaiheisin. Siitä lausuu Fortelius: „Että Ulvilassa on nykyistä 

 vanhempi kirkko ollut, ehkäpä puusta, nähdään pispa Rag- 

 valdin antamasta perustuskirjeestä v:lta 1311; taikka ainakin 

 se kivikirkko, jonka rakentamiseen luvan antoi pispa Bene- 

 dikto v. 1332. Tämä mahdollisesti oli se, ininkä raumoita 

 vielä näkyy lähellä Wanliankylän kartanoa (Gammalbygård) 

 eli Ulvilan kirkkoa, sillä paikalla, jota seudun asukkaat Kap- 

 pelin mäeksi sanovat, missa myöskin on kuolleitten luita ta- 

 vattu; taikka on kirkko ollut, kuten muutamat luulevat, Soi- 

 nilan kylässä ! ), taikka Anolan luodolla, joka on Kokemäen- 

 joessa Anolan kartanon kohdalla; siinä myöskin on sellaisia 

 merkkiä huomattu". 



Otamme tähän vielä asiaa koskevan kappaleen eräästä 

 vanbasta käsikirjoituksesta, minkä tekijästä ei ole tietoa; se 

 kuuluu näin: 



„Ote eräästä vanhasta kirjoituksesta. „„Ulvilan emä- 

 kirkko on rakennettu v. 1311 j. Kr. s. Norjan kuningas Ola- 

 vin aikana (Olavi Harald'in poika, joka sittemmin kutsut- 

 tiin Olavi Pyhäksi, purjehti Gottlantiin, edistääksensä kään- 

 nytystyötä). Olavin kuva vielä seisoo kirkossa eräässä kaa- 

 pissa, puolikuu toisessa ja valtio-omena toisessa kädessä, 

 polkien erästä noitaa. Ragvald oli silloin pispana Turussa 



*) Soinilan kyla, ruots. Svensby, on Nakkilan kirkosta pari virs- 

 taa kakoon päin. 



8 



