Ulvila. 111 



Kristillisyyden aika. Kumpi on vanhempi, Ulvilan 

 kaupunki, vai Ulvilan kivikirkko? — Katsokaamme ensin 

 vahä kaupungin alkua. Siitä lausuu Fortelius *): „ Ulvilan 

 nimen (Ulfzby) arvelevat mimtamat tulevan sanasta Ulf (susi); 

 täta ei voi kuitenkaan oikeaksi otaksua, sillä emme ole kuul- 

 leet, etta tällä seudulla olisi enemmän susia ollut kuin muu- 

 allakaan, eminekä ole huomanneet, etta täällä niitä olisi 

 enemmän pyydettykään kun muualla. Mina sentähden mie- 

 lusammin luulen, etta tämä kaupunki nimitettiin Ulvilaksi 

 Pyhän Uolevin, Norjan muinaisen kuninkaan nimen mukaan; 

 hanen kuvansa vielä nähdään Ulvilan kirkossa diademi (otsa- 

 koriste) otsalla ja valtikka kädessä, ja häntä muinoin pi- 

 dettiin Euotsin kirkon suojelijana. Etta nimi on hänestä 

 johtunut, sitä asiaa vahvistaa myös Lundin arkkipispa Pie- 

 tarin antama annekirja, sillä siinä sanotaan Ulvilaa Pyhän 

 Uolevin seurakunnaksi (S:ti Olai Ecclesia). Ja eipä sitä suo- 

 meksikaan sanota Suden kyläksi ja Suden kaupungiksi, vaan 

 Ulvilan kaupungiksi (Ulfzby). Mutta „by" muinoin, kuten 

 tanskan kielessä vielä nytkin, merkitsi myös kaupunkia, se 

 nähdään monessa kohden, niinkuin Wisby, Wimmersby, Kar- 

 leby y. m. Jokainen tietää, etta tässä puheena oleva kau- 

 punki tahi kyla nykyään kutsutaan ruotsiksi Gammalby, suo- 

 meksi Wanhakylä. Etta tällä muinoin oli nimenä Liikistö, 

 (Lijkis) nähdään Turun pispan Ragvaldin kirjeestä v.lta 1311, 

 jossa lupa annetaan perustaa kirkko Liikistöön eli Ulvilaan. 

 Samoin pispa Benedikton kirjeessä v.lta 1332 käsketään 

 kivikirkko perustaa Liikistöön". 



Edempänä lausuu mainittu kirjoittaja: „Emme voi sanoa 

 mina vuonna ja minkä kuninkaan aikana tämä kaupunki pe- 

 rustettiin, mutta kaupungin tässä olleen todistavat ne rau- 



1 ) De Primis initiis Björneburgi. 



