76 Ulvilan kihlakunta. 



kullatuita enkelin päitä; taulussa sanat: Tärnan Eåran Eme 

 Kirlcå ån Bakettu Wåna 1728 ån Lähiåtanu mikél Jåkon 

 påiJca. — Myöskin on täällä vanha rautainen kynttiläruunu, 

 ja aivan omituinen kaln, — puolen kyynärän pituinen, paksu 

 härjänsarvi, nimeltä „rukoustorvi". Tähän torveen suntio 

 lukusijataloissa aamusin puhaltaa kolme kertaa, kolmannen 

 toitotuksen kuultuaan keräytyy kansa toimitnslmoneesen; ln- 

 knsten väliajat rukoustorvi säilytetään kirkon pyhäkössä. — 

 Kirkon hopeat övat nuoret, sillä vanhat' hopeat on varastettu 

 noin 30 v. sitte. — Kaksi kelloa keinuu kellokastarissa; 

 isompi siuista 5 kort, levyinen; siinä on kirjoitns: Gloria, 

 Anno 1681, Solo Deo. — In usvm Eclesice Eufrensis Mart- 

 tini Pauli Ziclenii et Jacobi Andrece JEimélcei Pastoris Lod 

 Jacob JEimekeus ivdcx Territorialis in Inferiori Satacvndia 

 Anno Salvator-is 1681. Vähemmässä kellossa on kirjoitns: 

 Gloria in exelsis Lib. Bar o Lorentz Greiitz Boet. Iohannes 

 Gezelins Episcopus Aboensis Bn:s Mathias Longkis Pastor 

 in Eura. Me fusit anno 1684 Ambrosius Teruandt. 



Kirkon-arkistossa ei nykyään liene mitään arvokkaampaa 

 paperia; siellä oli kanan säilytetty tno usein mainittu Lai- 

 hianderin kertomns, mntta nykyään ei se siellä enää ole, 

 eikä tiedetä niihin on joutnnnt; luullaan sekaantnneen pro- 

 vasti Homén-vainajah papereihin. Onneksi on siitä kuitenkin 

 Euran pitäjänkertomukseen tohtori Lindström ottanut paljo 

 otteita; samoin on siitä otteita edellämainitnssa Historialli- 

 sessa Arkistossa J ). Laihiander oli Kinkaisista, Laihian ky- 

 lästä, syntyisin talon poika ja kirkkoherrana Eurassa 1748 

 —1769. 



x ) Eopioita, joista ainoastaan pappein luettelo puuttuu, on His- 

 toriulliseu Seuran ja Historiallisen Museou tallessa. — Kauttuan rauta- 

 tehtaasta (perust. 1689) luetaan tietoja kirjasessa Bergsintend-.s berätt. 

 om bergshandt. i Finland år 1875, s. 169 — 70 ja Suomi 1846, s. 185 — 7. 



