74 Ulvilan kihlakunta. 



tämä seikka voine todistaa näitä hautauspaikkoja jotenkin 

 yhdenaikaisiksi. Muiden edellämainittuin kalniistoin käytäntö- 

 ajasta ei voi vielä mitcään sanoa, ennenkun niistä muinais- 

 kaluja Iöydetään. 



Kristillisyyden aika. Kirjoissa mainitaan Eura ensi- 

 kerran västa v. 1425 *)} vaikka, kuten edellisestä voimme 

 päättää, se useita satoja vuosia ennen oli vahvasti asuttua 

 seutua, Vanhoissa kirjoissa ja kirjoituksissa nimi kirjoitetaan 

 Äffra, Effra, Efraa, Eufra ja Euhra; nuo nimet övat tietysti 

 ruotsalaisten virkamiesten väännöksiä nimestä Eura, jonka 

 nimen Laihiander selittää tulleen sanasta äyrä, äyräs = joen 

 parras, joen vierus, koska koko pitäjä on joen „äyräillä"; 

 aivan luonnolliselta näyttävä selitys 2 ). Kirkollisessa suh- 

 teessa övat tämän ympärillä olevat pitäjät olleet milloin yh- 

 den, milloin toisen seurakunnan alammaiset. Niinpä maini- 

 taan, etta „Säkylä oli muinoin niin suuri, etta Wampula, 

 Huittinen ja Alastaro övat olleet sen kappelit ja Euralaiset 

 myös övat sinne ruumiinsa haudanneet. Mutta kun sanotut 

 kappelit siitä aikaa myöten erkausivat, tuli pastoraati (Sä- 

 kylä) niin vähäpätöiseksi, etta se laskettiin Euran kappe- 

 liksi" 3 ). 



J ) Helsingius, Finlands Kyrkohistoria, s. 169. Porthan, Chron., 

 s. 515. Styffe, Skandin. under Unionstiden, s. 312. 



2 ) Toisen arvelun on professori Aspelin julkaissut Euran ni- 

 mestä. Hän sanoo yllä mainitussa kertomuksessaan: Eurajoeu laak- 

 sossa kummallakin puolen kirkkoa, kohoaa noin 2 uuden virstan alalla 

 useita mäkikohtia ikäänkuin vähäisiä saaria, joista kenties pitäjä mui- 

 noin on nimensäkin saanut (saaret, ruots. öarna, Wöyrin murteessa eu- 

 ran). Kaikissa noissa saarissa näkyy olevan tai olleen hautoja. Ne 

 tuntee soikeista syvennyksistä maanpinnassa, joita muutamissa saarissa, 

 esim. Käräjämäessä ja Lauhianmäessä, on sadottain. 



3 ) Strandberg. Abo stifts Herdaminne. 



