40 Ulvilan kihlakunta. 



Tärna kalkki 011 eimen ollut Euran emäkirkon oma, sieltä 

 Honkilahdelle ensin lainattu, sitte lahjoitettu; mutta ei ole 

 tietoa, mista se on Euraan saatu. Yllä olevasta kirjoituk- 

 sesta nähdään, etta se alkuansa on lahjoitettu P. Henrikin 

 alttarille Turan tuomiokirkkoon. — Tapulissa on kaksi kel- 

 loa, vähemmässä on seuraava kirjoitus: Koska Kuletta Ku- 

 maiavan Aäneni hans lieliseväisen julJcal ['?] Astukat ylös Herran 

 Wuorelle Jäkobin Jumalan Jmonesehen. — Jumalalle hunniaxi 

 on täniä kello kappalaisen Toimesta Hångilahäen Seurakunnan 

 Asuvaisten kastanniiksella ostettu ja Stocholmissa Johan Jac: 

 Martin påialta Walettu 1777. — Suurempi kello on valettu 

 1781. — Kirkon arkistossa ei ole mitään merkittävää. 



Asutustarinoita. Vanhimmaksi asutukseksi täällä sa- 

 notaan Kolvan kulmaa. D. E. D. Europa3us'en mukaan on 

 „kolva" syrjänin kielinen såna ja merkitsee kalavettä 1 ). Täl- 

 laiset nimet näyttävät todistavan sitä mainitun tutkijan esiin- 

 tuomaa mielipidettä, ettcä ennen Suomalaisten tuloa tähän 

 maahan, on täällä asunut muitakin Suomen sukuisia kansoja 

 kuin Lappalaisia. — Nimestä päättäen on siis Kolvan kulma- 

 kunta ikivanha asutus. Tarun mukaan lähti Kolvan kulmalta 

 kolme veljestä muualle asustamaan: yksi, Manni Mannilahan, 



toinen, Lella Lellasihin, kolmas, ei muistettu enää 



mihin se meni. 



Löydöistä muutamista kuulin täällä puhuttuvan, mutta 

 en mitään käsiini saanut. ..Ukonvaajan" oli ylioppilas Sprin- 

 gert saanut Mannilan suutarilta, toisen Pietilän torpasta. 

 Myös oli Kallionpään torpassa, sekä Kaskenmäen äijällä ollut 

 kiviaseen kappaleita, mutta ne olivat hukkaantuneet. Täy- 

 tenä totena kerrottiin, etta noin 20 vuotta sitten, löysi Ro- 



x ) Ks. Suomi ll:n Jakso, 7:s osa, s. 18. Tuollaisia niiaiä tava- 

 taau Uraliii vuoristossa; Suomessa Kolvanki Kuusamossa. 



