Honkilahti. 39 



finmylly", jonlaisia, ehkä vaan parin tuuman avaruisia, Ruot- 

 sissa useissa kohclen tavataan *)? 



Lappalais-asutuksen jälkiä luulen täällä olevan Wilja- 

 mussuon rannalla, Rättärin ja Rekolan maalla. Mainitun 

 suon rannalla on korkeampi tönkkä, siinä näkyy ojanteita 

 sekä sellaisia neliskulmaisia multakehiä, joita kotain sijoiksi 

 arvelen (vrt. siv. 15). Kerrotaan, etta mainitusta suosta on 

 myös venheen kappaleita löytty. 



Kristillisyyden aika. Kappelin oikeudet sai Honki- 

 lahti 1738. Sitä ennen olivat Euran papit täällä käyneet 

 jonkun kerran vuodessa saarnaamassa ja luultavasti täällä 

 silloin jonkinlainen rukoushuone oli. Nykyinen puukirkko 

 on rakennettu 1759. Näin nuoressa, ja pienen seurakunnan 

 kirkossa ei voi tietysti olla mitään arvokkaita muinaiskaluja. 

 Mainittakoon tässä kuitenkin seuraavat: Iso, puusta veistetty 

 ristiinnaulitun kuva, sellainen kuin melkein jokaisessa kir- 

 kossa on. Sylen korkuinen, 2 kyyn. levyinen paperinen taulu, 

 siihen vesimaalilla maalattu keskelle ristiinnaulittu, ylähälle 

 Jumala ja sivuille kuvauksia Raamatun historiasta. Toisessa 

 saman kokoisessa taulussa on „viimeinen tuomio" kuvattuna 

 naurettavan kömpelösti. Saarnasolan laidalla on tiimalasi, 

 jonka päällä seisoo miehenkuva hajasäärin, kukko kädessä. 

 Kirkon ehtoolliskalkki ansaitsee erittäin huomiota. Se on ul- 

 koa ja sisältä kullattu; jalassa on kirjoitus munkki-tyylisillä 

 kirjaimilla: clessen. Jcelich. Ghif. hepne. Watmal. to. Zunte. 

 hinrikes. altar. to. abo. Ympäri jalkaa kiertävässä seppe- 

 leessä on kuusi pallon puoliskonmoista kupulaa, jokaisessa 

 kupulassa kirjain; ne muodostavat sanan: Ihesus. Kalkin 

 laidassa on sanat: Hongilax kyrka tillhörig åhr 1790. — 



*) Sellaisia luulee Heikel myöskin tavanneensa Hattulassa. Ks. 

 Muinaisjäännöksistä Hauhon k:kunnassa, s. 60 j. m. 



