38 Ul vilan kihlakimta. 



pituinen kapea niemeke, nimeltä Pyhäniemi. Tämän vasta- 

 päätä järven toisella rannalla on järvessä kallio, kalliolla 

 kuutio-sylehinen kivi, jonka nimi on Uhrattu J ). Tam ker- 

 too, etta hiidet aikoivat tehdä Koskeljärven ylitse sillan, 

 mutta siinä puuhissaan kun olivat, käveli eras ämmä järven 

 toisella puolella ja nauroi hiitten toimelle. Tnosta hiidet 

 simftnivat niin, etta tavoittivat ämmää suurella kivellä; se 

 ei kuitenkaan koskennt ämmään, vaan jäi järvessä olevalle 

 kalliolle ja sillä tavalla on „ Uhrattu" siihen tullut. Hiidet 

 lakkasivat rakentamasta siltaa, mutta sen jäännöksiä on mai- 

 nittu Pyhäniemi. 



Satunnaista ei suinkaan olle, etta tuossa järvessä ta- 

 vataan kaksi paikkaa, kaksi ninieä, mitkä uskonnollisista me- 

 noista muistuttavat: „ Pyhäniemi" ja „ Uhrattu" (omituinen 

 nimitys kielellisessäkin suhteessa). Voisi esim. ajatella, etta 

 kansa Pyhäniemeltä ruuhillaan lähti uhraamaan Uhratulle, 

 ja etta siinä jo tehtiin „pyhät" valmistukset, koska Uh- 

 ratun kallio on hyvin pieni, ja niistä toimista niemi sai 

 nimensä. 



Saman Koskeljärven rannalla KirMalan haassa on kal- 

 liossa hiitterikattila; se on runsaasti kahden korttelin syvyi- 

 nen, kahden korttelin levyinen kolo, aivan kuin myllynkiven 

 silmä. Kuten tietty, näytetään monessa paikassa »hiitten 

 kattiloita", mutta en missään ole tavannut niin säännöllisesti 

 muodostunutta kuin tämä. Kun se on tämän jumalaistarul- 

 lisen järven rannalla ja niin perin säännöllinen, niin näyttää 

 olevan syytä luulla, ettei tämä hiittenkattila olekaan luonnon 

 muoclostama, vaan ihmiskätten tekemä, ja on kenties myös- 

 kin kuulunut uhritoimituksiin. Eikö tämä olle sellainen „el- 



x ) Tästä kivestä on ylioppilas Springert tehnyt kertomuksen ja 

 piirroksen. 



