34 UlviJan kihlakunta. 



vasti jonkun Yläneen soturin ase myöhemmältä ajalta. Myös- 

 kin on täällä pronssinen pyhänsavun-astia, kolmihaarainen 

 pronssinen kynttilänjalka, jonka kirkolle on lahjoittanut „vai- 

 monsa suostumuksella Klaus Fleming 1665". Saarnastuolin 

 katossa on tänne haudattuin aatelisherrain vaakunoita. 



Asutustarinoita. Yläneen säteri-kartanon alusta eli 

 synnystä kerrotaan kuramallinen juttu: Tällainen säteri piti 

 ensin rakennettaman Loiraaalle, Wesikoskelle *). Sinne jo 

 laitettiin rakennus ja asetettiin siihen vouti eli „inspektuori", 

 mutta Prättäkitti, joka oli jonkunlainen syöjättären kaltai- 

 nen olento, tappoi voudin. Prättäkitti muutenkin noituili 

 ihmisiä, muutti heitä sudeksi ja teki heille monia juonia. 

 Kartanoon asetettiin toinen vouti, mutta Prättäkitti tappoi 

 senkin, samoin kävi kolmannelle, neljännelle j. n. e.; vihdoin 

 ei enää ketään saatu tuohon virkaan. Koko Wesikosken 

 paikkaa ruvettiin nyt niin kaukistumaan, etta siihen aiottu 

 kartano rakennettiinkin tänne Yläneelle. Täällä määrättiin 

 eli rajoitettiin kartanon maa-ala siten, etta aamulla kaksi 

 miestä lähti samasta paikasta käymään; lieidän piti mat- 

 kansa muodostaa niin, etta illalla tåas toisensa kohtasivat, 

 täten syntyi piiri ja piirin sisällä oleva maa tuli kartanon 

 alueeksi. Miehille oli luvattu byvä palkka, etta lie ahkerasti 

 astelisivat, ja kyllä lie myös jalkojaan muuttivat, sillä lie vä- 

 syivät niin, etfei illalla toinen mies jaksanut etsiä parempaa 

 sijaa, vaan nukkui balkopinolle, toinen korjattiin vuoteelle 

 höylien patjalle; tämä nukkui niin, etta siihen kuoli, toinen 

 halkopinolta heräsi terveenä. Mutta asukkaat, mitkä tämän 

 uuden kartanon tiluksilla ja tienoilla asuivat, pahaksuivat 

 täta valloitusta niin, etta muuttivat Prunkkalaan ja asuttivat 



l ) Loimaan Wesikoskella oli Arvid Wittenberg'in kartano, nyk. 

 Kartanonmäki. 



