Ulvila. 117 



on myös edellämainittu Lähetyskunta kuvannut x ). Kuorissa, 

 alttarin vieressä on eras pyhän naisen veistokuva kahden 

 lapsen kaussa, sekä edellämainittu kuningas Olavin kuva 

 (ne on myös kuvattu). Puinen ristiinnaulitun kuva rippuu 

 kirkon seinällä. Saarnastuolin on lahjoittanut kenraalin rouva 

 Barbara Kurki v. 1659. Sen laidassa on jotenkin osaavasti 

 leikatuita ku via 2 ). 



Paljo huomiota on herättänyt Ulvilan kirkossa, ennen 

 ollut hopea-rasia; siitä mainitsee Fortelius, Porthan ynnä 

 monet käsikirjoitukset. Fortelius mainitsee vahvoilla toclis- 

 tuksilla tuettuna, etta Ulvilan kirkossa säilytetään hopeainen 

 öylätti-aski, jossa on kirjoitus: »Denna ashen är gjord af 

 silfver, som är funnit uti Högvälborne Herrarnas salig Herr 

 Finckarnas graf hvilka är o begrafne år 1139 (?) 3 ) och med 

 Högvälborne Herr Carl Horns omkostnad efter dess Förfäder 

 å nyo förfärdigat år 1684". Suomeksi: <,Tämä rasia on 

 tehty siitä hopeasta, joka on löydetty vapaasukuisten herrain 

 Finckein haudasta, jotka övat haudatut v. 1139 3 ), ja vapaa- 

 sukuisen herra Kaarlo Hornin kulutuksella esi-isäinsä jälkeen 

 uudestaan korjattu v. 1684". — Rasiaa ei nykyään enää löydy 

 Ulvilan kirkossa. 



Noin 30 vuotta tämän ensimäisen ilmoituksen jälkeen, 

 taikka v. 1765 ilmoittaa tåas Turun maaherra Jer. Wallén 

 Tukholman kansliakollegiolle, etta Ulvilan kirkkomaalta Finc- 



x ) Haudoista puhuessamme, älkäämme myöskään unhottako raai- 

 nita, etta täällä lähellä kirkon seinää lepää tunnettu suoraenkielen tut- 

 kija provasti Kustaa Renvall. 



2 ) Kirkon seinällä rippuu täällä omituisia esineitä: Sylen pi- 

 tuisen varren päässä on neliskulmainen i 1 /., kort. leveä taiilu, ne on 

 mustaksi maalattu ja varren ympärillä on mustaa harsoa; niitä 11 

 kappaletta. 



3 ) Porthanin mukaau vuosiluku pitäisi olla 1439 talii 1539. 



