11S Ulvilan Jdhlakunta. 



kem haudasta on löydetty hopealevyjä. — Mainitun maa- 

 herran kirjeen on harras muinaisuutemme rakastaja C. A. 

 Gottlund kokonaan ilmaisnut Otavansa I osassa, s. 402, jonka 

 vuoksi sitä ollee tarpeeton tässä enää kertoa. Saman kir- 

 jeen johdosta ilmaisee kuninkaallisen muinaistieteellisen ar- 

 kiston hoitaja Samuel Gagnerus tietoja Fincken su'usta; 

 Gagneruksen kirje on Ulvilan kirkon arkistossa ja kopioituna 

 Sunniemen kartanossa; Gottlund on sen myös painattanut 

 äskenmainittuim Otavaansa; mutta hän lausuu siitä: „Tästä 

 Gagneruksen tarkautesta, etta Tarinamuksesta ja vanhoista 

 suku-kirjoista tahi polvenjuoksuista ylöshakea niitä suku- 

 polvia, jotka övat muinoin näitä nimiä kantaneet, tulemme 

 kohfsillään enemmin puhumaan; ja tahomme ainoastaan ni- 

 mitfää, ettei hään meijän mielestämme ouk ollut ollenkaan 

 halukas näitä tietoja hakeaksensa. Eikä se ou kamma, sillä 

 se on arvattava, etta hään joka oli Kuohtalainen ei pitänyt 

 paljon huolia Suomalaisten asioista". 



Ensimäinen kappeli, mikä tuosta suuresta Ulvila-emosta 

 lohkesi, oli Pori. Juliana herttua (sittemmin kuningas Ju- 

 hana III:s) sanoo Ulvilan kartanossa kirjoittamassa kirjees- 

 sään v.lta 1558, etta hän on hyväksi nähnyt perustaa Sata- 

 kunnassa kaupungin meren rantaan, ja on sopivaksi paikaksi 

 katsonut Porin (Björneborg); ja lausuu hän, etta kaikki ne, 

 jotka Ulvilasta sinne muuttavat, saavat veronvapauden kym- 

 meneksi vuodeksi. Se oli Porin alku, Ulvilan kaupungin 

 loppu. Vanha juttu käypi, etta Ulvilan porvarit tapasivat 

 karhunpesän sillä mäellä, jolla nyt on Porin raatihuone, ja 

 sentähden antoivat sille paikalle nimeksi Björneborg (Karhu- 

 linna) J kaupungin nykyisen nimen. Myöskin tiedetään, etta sen 

 kylan nimi, jonka tiluksille kaupunki perustettiin, oli Bährnäs 

 (Karhuniemi), saksalaisesta sanasta Bahr = karhu; mutta 

 mista kyla sai tuon nimen? Se on luultavasti Saksain an- 



