Lappi. 1 7 



sataa sylta tästä tåas on [XXIV] pieni Imias, 7 kyyn. läpi- 

 mitaten, tuskin kyynärän korkuinen. Tåas 10 sylen päässä 

 on [XXV] Muas 10 kyyn. läpim.; tätäkin on pahasti pidelty. 

 5 sylta tästä eteenpäin on [XXVI] uljas Muas, 30 kyyn. lä- 

 pim., 4 ä 5 kyyn. korkea. Tämän keskelle on kaivettu syvä 

 kuoppa, ja sen pohjalla selvästi näkyy kiviliuskoista eli 

 laa'oista laadittu 4 kyyn. pituinen 2 kyyn. levyinen arhhu; 

 sivuissa ja päissä olevat laa'at övat 2 a 3 korttelin kor- 

 kniset; myös päällystä oli ollut laa'oilla peitetty. Huilnn 

 talon väki tiesi kertoa, etta muutama vuosi sitte oli täta 

 kiuasta eras herra kaivattarmt, ja etta hän tuosta paasi- 

 arkusta oli luitakin löytänyt. Lieneekö tutkija jo huomionsa 

 yleisölle ilmaisnut. Noin 30 sylen päässä tästä on tåas 

 [XXVII] isonmoinen Muas; sitäkin on pohjia myöten kai- 

 vettu, mutta ei siinä näy mitään arkkua. Pari sataa syltää 

 tästä eteenpäin tavataan [XXVIII] hnttenkiuas , 12 kyyn. 

 läpim. ja 2 kyyn. korkea. Parin kymmenen sylen päässä 

 tästä [XXIX] Muas, edellisen kokoinen; keskellä pieni sy- 

 vänne, nähtävästi arkun tukkuun valahtamisesta syntynyt. 



Sata sylta tästä eteenpäin on [XXX] sileällä kalliolla 

 nelishulmainen MvirouJcMo, 33 kyynärää pitkä, 30 kyyn. leveä 

 ja kyynärän paksuinen. Kivet tässä övat saman kokoiset 

 kuin ne, joista hiittenkiukaat övat kootut. Vaikea on päät- 

 tää, mikä tarkoitus tuollaisella rakennuksella on ollut. Jos 

 tämä olisi rauenneiden kiviseinäin jäännös, niin luonnollisesti 

 olisi syrjillä eli seinäin sijalla paksummalta kiviä, mutta tässä 

 on kauttaaltaan yhtä paksulta. Kivikon säännöllisyys, suo- 

 rat kulmat, suorat sivut ja ylimalkainen tasaisuus näyttää 

 kyllin todistavan, ettei se ole luonnon muo dostama, vaan 

 ihmiskätten kokoama. Kansa sanoo täta kirkonlaattiaksi, ja 

 koko täta kallioa nimitetään KirJconlaattia-halliohsi. Taru 

 kertoo, etta ennen hiidet ja ihmiset rupesivat kilvan kirkkoa 



