12 Ulvilan kililakiinta. 



temppelikin tulen uhriksi. Kuitenkin sen rauniot vieläkin 

 näkyvät 2 — 3 syl en korkuisina kanpungin etelä-syrjällä, Se 

 on ollut 15 sylta pitkä, 10 s. leveä, seinät IV2 s. pak- 

 sut, Palo ei ollut sitä kaikeli hävittänyt, vaan oli siinä 

 kauan aikaa ollut kattoholvikin paikallaan; ja Mellenius ih- 

 mettelee, ettei sitä jälleen käytettäväksi korjattu. Syynä 

 siihen luultavasti oli se, etta kirkko liuokeiminin saatiin 

 vanhasta luostarista, joka siihen aikaan oli ollut jauho- 

 aittana. 



Kun kuningas Kustaa I:n korjasi valtiolle luostarien 

 maat ja omaisuudet, tehtiin Rauman luostarin tiluksista n. k. 

 Eaumankartano x ); mutta kun kaupunki paloi v. 1538 Touko- 

 kuun 27 p. lahjoitti kuningas edellämainitun til an kaupun- 

 gille pappilaksi, palaneen sijaan. Kuitenkin vielä Kustaa 

 ILsen Adolfin aikana puhutaan Raumankartanosta, mikä sil- 

 loin oli jonakuna hevossikiö-laitoksena (stod-gång), ja vieläkin 

 pappilan tienoilla erästä ketoa kutsutaan tallinkeddksi. Mah- 

 dollisesti pappila västa 1639 palon jälkeen tähän muutettiin. 

 — Kaupunki paloi tåas 1682 kaikkineen, paitsi kirkko, jonka 

 .Jumalan ihmeellinen sallimus varjeli". Isonvihan aikana 

 oli kaupunki niin hävinnyt, etta siellä oli ainoastaan 7 por- 

 varia ja 6 hevosta. 



Raumalla on jo vanhimmista ajoista asti harjoitettu 

 pitsien tekemistä; täraä toimi luullaan olevan perintöä luos- 

 tarin ajoilta, mutta omituista on, miten se luostarista joh- 

 tuu, sillä täällähän oli vaan munkkia. Mahtoivatko nuo py- 

 hät isät niin akkamaisia toimia harjoittaa? 



Kaupunki on vieläkin jotenkin yksinkertainen, useimmat 

 rakennukset övat aivan vanhanaikuisia. Muutamissa van- 

 hoissa porteissa 011 vielä omituiset kahvat eli renkaat. jotka 



Vrt. Finska Adelns Gods och Ätter, s. 290. 



