Rauma. 9 



pituus 13 sylta, kuori-osan pituus 5, leveys 7 s.; torni on 

 i 1 1 2 s. pitkä ja saman levyinen. Kirkon etelä-sivussa, kuori- 

 osan kohdalla, on matalampi kylkirakennus, sakaristo; poh- 

 jais-sivulla on vanha kellari. Näyttää siltä, etta soukempi 

 kuori-osa ja sakaristo övat myöhemmin rakennetut kun itse 

 kirkko. Huomattava on, etta tuollainen soukempi ja mata- 

 lampi kuorirakennus on myös Nousiaisen kirkossa, jota 

 maamme vanhimpana kirkkona picletään. 



Mitään tietoa ei ole tämän Rauman kirkon iästä, mutta 

 toclennäköistä on, etta se on luostarin rakennuksia, sillä 

 Raumalla on enneD ollut ikivanha kivikirkko, joka on pa- 

 lanut; ja luonnotontahan on, etta näin pienessä kaupungissa 

 olisi ollut kaksi kirkkoa. — Kaupungin palossa 1682 me- 

 netti tämäkin rakennus kattonsa, kauniin torninsa sekä pui- 

 sen sisustuksensa. Torni on västa viime vuosikymmenillä 

 rakennettu; sitä ennen olivat kellot sekä ajannäyttäjä l ) pui- 

 sessa tapulissa kirkon vieressä. 



Mutta astukaamme jo sisälle, tähän kunnioitusta he- 

 rättävään rakennukseen. Juhlallinen hämäryys vallitsee siellä, 

 vaikka on kirkas kesäpäivä. Puolivälissä pitkää käytävää 

 kohtaa meitä vanhat, leveät hautakivet; niistä on laskettu 

 puoli käytävää ja koko kuorin lattia. Monesta on kirjoi- 

 tukset ja kuvat kuluneet näkymättömiin, mutta muutamista 

 voi vielä saada selvän. Siinä on esim. kauppias Tolvasen 

 hautakivi, jonka alla lepääjä on Rauman seuduilla sanan- 

 laskuksi tullut. Varakkaista näet usein sanotaan: „se on 

 rikas kuin Tolvanen". — Se Taidehistoriallinen lähetyskunta, 

 joka Muinaismuisto-yhdistyksen toimesta kulki Länsi-Suo- 

 messa kesällä 1874, on täältäkin kuvannut arvokkaimmat 



*) Rauman kirkon vanha tornikello on nykyään Kokemäen kir- 

 kon tornissa. 



