Rawrnan kirkko. 181 



destä. Kuitenkin on epäilemätöntä, etta tuolla rakennuk- 

 sella ennen on ollut toinen tarkoitus kun nykyään. 



Vahva holvikaari näyttää näet olevan jäännös entisestä 

 täysiseinästä, joten rakennus alkuansa olisi käsittänyt kaksi 

 huonetta. Mutta koska sakariston pääty osaksi peittää kaksi 

 akkunaa kuorin eteläseinässä, voi varmana pitää, etta koko 

 se nykyisen rakennuksen puolisko, joka on kirkkoa lähem- 

 pänä, on myöhemmin rakennettu. Sen todistaa myös pari 

 toista seikkaa. Ensiksikin on öven paikka täydessä epäsoin- 

 nussa rakennuksen nykymuotoon katsoen. Toiseksi on var- 

 maa, etta tuo etäisempi puolisko on keskiaikainen rakennus 

 — sen todistaa muurien koristus ulkopuolella. Raken- 

 nuksen kaupunkia kohti kääntyvässä päädyssä on näet ylinnä 

 risti, ja sen alla apilanlehti muurisyvennyksinä ja vielä alem- 

 pana pitkä rivi kulmittain pantuja tiiliä ja pitkä soikea muuri- 

 syvennys. Länsiseinässä, jonka osaksi puusta tehty luu- 

 huone peittää, on myös rivi kulmittain pantuja tiiliä ja sen 

 alla yhtä pitkä, soikea muurisyvennys *). Nämä koristukset 

 käsittävät noin kaksi kolmatta osaa koko seinästä etelätä 

 päin. Kirkkoa läheinen osa on koristamaton. 



Nämä seikat todistanevat, etta sakariston eteläinen osa 

 alkuansa on ollut kirkosta erillään oleva rakennus (taikka 

 vaan käytävällä siihen yhdistetty) ja siis mahdollisesti osa 

 luostarirakennuksista. Ylempänä mainitut muurikoristukset 

 todistavat lisäksi, etta rakennusten jatko epäilemättä on 

 käynyt itäiseen suuntaan — päätös, jota myös maanpinnan 

 luonto puolustaa 2 ). 



*) Nämä seinät övat kirkon kauniimmin koristetut ulkoseinät. 

 Ainoastaan kirkon itäpäädyssä on risti mnurisyveunyksenä. 



2 ) Kirjoittaja Suomettaressa (1849 n:o 2) lausim: „Itse kirkko 



on vanhaa luostaria myöden jälestäpäiu jatkettu länteen päin ". 



Lause on epäselvä, eikä luultavaa ole, etta kirjoittajalla on ollut tar- 



