Eurajoki ja Luvia. 99 



otaksuttava, jos ei Kokemäen linnan jätteet olisi pienessä 

 saaressa ] ). 



Kirjoituksessa Arvéluja Wreghdenhorchin linnasta kertoo 

 lähettäjä J. D. Sanomissa Turusta 1872, n. 34, „Liinmaan 

 linnasta": „Paikka kutsutaan vieläkin Linnamäeksi ja onkin 

 kaunis korkia mäki, kasvava lehtimetsää ja ympäröitty sy- 

 vällä kaivannolla. Vanhat kertoivat lapsuudessani, etta heidän 

 esi-isäinsä aikana sieltä oli raha-aarteitakin löycletty. — Syvä 

 kaivanto sen ympärillä vieläkin varmaan vakuuttaa, etta siinä 

 joku erinomainen paikka on ollut, jossa on paljon ihmis- 

 voimalla työtä tehty". Tohtori Reinholm on tuosta Linna- 

 mäestä saanut muistoonpanoihinsa seuraavat tiedot: „Mäen 

 tasankoa ympäröitsee 3 sylen levyinen harmaakivinen valli, 

 jäännös neliönmuotoisesta muurikehästä, jonka kukin sivu 

 on ollut noin 56 jalkaa pitkä. Tuon muurin ympärillä on 

 haudan ja ulkovallin jälkiä. Tiilikappaleet todistavat etta 

 jätteet övat kristinuskon aikuisia. Tarinan mukaan piti erään 

 linnan laivan tuoda tiiliä, mutta linnan isäntä luuli laivaansa 

 viholliseksi ja ampui sen upoksiin puukanuunoilla, jotka olivat 

 'vahvasti raudalla vannetetut'. Kiukuissaan tuosta erehdyk- 

 sestä hävitti isäntä itse linnansa". 



Kansan kertomuksen mukaan on täällä linnan kella- 

 reissa kätkettynä suuret aarteet, muun-muassa 3 kyynärän 



*) E. Lencqvist, Finlands f ordna borgar. Abo Tidningar 1776, 

 S. 164. — J. R. Aspelin, Korsholman Linna ja Lääni Jceski-ajalla, s. 36 

 — Histor. Arkisto, IV, s. 154—5. — V. 1879 ja 1880 kulki eras torp- 

 pari Juha Rosenberg Leistilän kylästä Nakkilassa tuota linnaa kaiva- 

 massa ja oli siihen tehnyt, öman kertomuksen mukaan, kaivantoa yh- 

 teensä 24 syltää 7:ään eri kolitaan, kun Muinaismuisto-Yhdistys pyysi 

 Turun maaherranvirastoa kruununpalvelijain kautta estämään tuota mui- 

 naisjäännöksen hävittämistä. Vrt. Muinaism. Yhd:n pöytäkirja Touko- 

 kuun 5 p. 1880. 



