98 TJlvilan kihlakunta. 



sylen korkuiset. Tähän katsoen on linna ollut enemmän 

 suojattuna meren- kuin maan-puolelta. Vallien rajoittama 

 maa on jotenkin tasainen kenttä, jota ylemmäksi vallit ko- 

 honvat pari, kolme kyynärää. 



Viime vuosisadalla siinä nähtiin „muutamia kivikellarien 

 ja tiilirakennusten raunioita, jotka olivat ruvenneet metsää 

 kasvamaan ja tarinan mukaan oli siinä ennen aikaan ollut 

 linna (slott)". Sitä todistaakin eras 1736 niuistoon pantu 

 runon pätkä: 



„Eij silloin hy vin eletty Silloin leipä lehmän maxoi, 



Cuin oli Linna Lijnamaisa, Murun mullinen vasicka, 



Cuisti Kumolan kedolla. Carpion härkä Calosarvi". 



Koska v. 1395 sanotaan Lounais-Suomessa olleen Vreghden- 

 borch-niminen linna, kmltavasti Jeppe Aapraminpojan pe- 

 rustama, joka v. 1387 sai Albrecht kuninkaalta luvan ra- 

 kentaa linnoja Suomessa, jos muut Suomen päälliköt eli 

 rahvas tahtoi häneltä läänitysmaitansa riistää, niin on ar- 

 veltu etta Linniaan linna ehkä oli tuo Vreghdenborch. Mutta 

 samana vuonna, 1395, sanotaan Aborch (Jokilinna) olleen Sata- 

 kunnan pääpaikkana. Kun ei senkään perustamisesta eikä 

 asemasta ole mitään sen tarkempaa tietoa, niin voisi sitäkiu 

 Linman linnaksi arvella. V. 1367 antoi Albrecht kunnigas 

 Kokemäkeläisten valituksen johdosta käskyn hävittää Koke- 

 mäen linna ja rakentaa linna uudesta johonkin maanosaan, 

 jossa se vähemmin maakuntaa rasittaisi. Syntyikö silloin 

 Aborch ja missa? Varmaa vaan on etta noita linnoja ei mai- 

 nita vielä Bo Jonssonin testamentissa 1384, jossa muista lin- 

 noista hanen läänityksessään puhutaan. „ Kumolan kedon 

 Kuistia" arvaa Y. Koskinen Kokemäen linnaksi, koska Ku- 

 mola muistuttaa Kokemäen ruotsalaista nimeä; arvelu olisi 



