Ahlainen. 135 



Edellämainitun Oksjärven maissa näkyy erään mäen 

 rinteellä 3 a 4 sylen leveydeltä, 10 sylen pituudelta ikään- 

 kuin ihmiskäsillä tasaiseksi laitettua tannerta. Vierun ala- 

 syrjälle on kiviä riviin laskettu ja yläsyrjältä maata alen- 

 nettu, joten tähän on syntynyt tasainen penkere. Tässä 

 ympäriin näkyy myöskin pieniä kivikasoja, mitkä näyttävät 

 olevan ihmiskätten laatimia, mutta ibmis-asuntoja ei täällä 

 tiedetä milloinkaan olleen; luultavasti övat nämä lappalais- 

 asumusten jäännöksiä. 



Kristillisyyden aika. Ahlainen on Porin perästä Ul- 

 vilan vanhin kappeli. Jo v. 1691 pyysivät sen asukkaat pe- 

 rustaa öman kirkkonsa, koska heillä oli pitkä kirkkomatka, 

 ja 1693 tuo oikens heille myönnettiin. Ahlaisten yhteyteen 

 kuiilui kanan aikaa Normarkkukin, knnnes sekin erkausi eri 

 kappeliksi ja vihdoin vahvistui pitäjäksi, jonka kappeliksi 

 sitte Ahlainen kääntää keikahutettiin. — Vaihettelevaiset övat 

 onnen kohtalot tässä mailmassa! — Ahlaisten sievä puu- 

 kirkko on kui valla hietakummulla. Muinaisjäännöksiä ei siel- 

 läkään ole. Seinällä riippun tuo kaikissa kirkoissa taval- 

 linen puusta tehty ristiinnaulittu; alttarilla on neliökyynä- 

 räinen taulu, jossa on kuvaus Lazaruksen herättämisestä, 

 maalattu jotenkin hyvästi. Sakaristossa säilytetään vanha 

 alttaritanlu, jossa on Adami, Eva, y. ni. alkumailman hen- 

 kilöitä kuvattuna Kirkon kellot övat tälta vuosisadalta. — 

 Emme voi ohitse käydä erään haudan, joka täällä kirkko- 

 maassa sijaitsee nuokkurain koivujen varjossa; siinä lepää 

 tuo harras ja taitava suomenkielen edistäjä G. A. Avellan; 

 haudalla on graniti-patsas, siinä kullattu kanteleen kuva ja 

 kirjoitus: „Kellahden säterin haltia, harras suoinalainen Gustav 

 Adolf Avellan, synt. 17 2 5 °85. kuoll. 18f§59. — Sä kuolo viet 

 mun elämään ..." 



Asutusseikkoja. Aivan todelliselta näyttää, etta ennen 



