136 Ulvilan kihlakunta. 



muinoin Ylimaalaiset kävivät ahkerasti täällä meren rannalla 

 kalastamassa. Niinkuin Kokemäkiläiset jokensa suulla, Porin 

 seuduilla, niin Huittiselaiset täällä Ahlasissa, jonka ruotsa- 

 lainen nimikin Hvittisbofjärd (= Huittiselaisten lahti) on var- 

 maan heistä peräisin. Huittiselaisten täällä käyntiä todistaa 

 vielä toinenkin seikka; täällä on „KeiJcvesi" -niminen suuri 

 merenlahti, joka nimi aivan luultavasti on tullut Keikiön 

 kyläläisistä (Keikiö on Huittisissa kulma-kunta, jolla on 

 oma rukoushuoneensa). Keikiöläiset tuossa lahdessa kalas- 

 tamassa kävivät, ja siitä ruvettiin sitä Keikiöläisten vedeksi 

 sanomaan. — Kuten edellä on mainittu, kerrotaan näistä 

 asioista myöskin eräässä vanhassa käsikirjoituksessa, jonka 

 tiedot, jos kohtakin kansantaruihin perustuvat, voipi kui- 

 tenkin jotenkin varmana pitää, koska ne on niin yanhaan 

 aikaan kirjoitettu, etta nuo tarut kansalla silloin vielä olivat 

 jotenkin tuoreessa muistossa. Luultavasti nämä seudut ka- 

 lassa-kävijöistä saivat ensimäiset asukkaansa, ja niin oli alku- 

 asutus täällä suomalainen; mutta sitte ottaa ruotsalaisuus 

 muutamaksi vuosisadaksi esivallan. Kansantaru kertoo, etta 

 kun Ruotsalaisia rupesi tänne tunkeutumaan, oli niillä kovat 

 tappelut Huittisten kalamiesten kanssa; muut Huittiselaiset 

 vihdoin luopuivat täällä käymästä, mutta eras ukko oli itse- 

 päinen, hän teki Ruotsalaisille kauan vastarintaa, ja nämä 

 vihdoin hänet ampuivat. Siitä saakka rupesi ruotsalaisuus 

 täällä rehoittamaan, mutta nyt se rupeaa tåas takapajulle 

 painumaan. Ruotsalaiset paikkain nimetkin övat täällä kansan 

 suussa pahanpäiväisiksi kuluneet. Niin on esim. StengårcFista 

 tullut Tenkooli, ]Malmgård'ista Mankooli y. m. m. J ) — Paitsi 

 talojen nimiä, on täällä monilla maanpaikoillakin ruotsalaiset 



J ) Provessori Koskisen edellämainitussa kirjoituksessa „Pohjan- 

 maan asuttamisesta", puhutaan myös Ahlaisten asutusseikoista. 



