140 Ulvilan kihlakunta. 



jota sanotaan „ pirun helmalliseksi" ; pahat olivat siitä ai- 

 koneet j arven ylitse sillan rakentaa, akka kantoi helmassaan 

 kiviä sillan rakennukseen, mutta sattui tässä lyömään var- 

 paansa kiveen ja kivet helmasta putosivat. 



Pakanuuden aikaisiin varustuksiin lunltavasti kuuluu 

 Pomarkussa n. k. [CLX] KorJceenmäenlinna. Se on lähellä 

 Pomarkun kirkkoa, Isonjärven rannalla, lähellä sitä paikkaa, 

 missa Pomarkun- eli Lassilanjoki laskee mainittuun järveen. 

 Tässä on tynnyrinalan suuruinen, 10 syl en korkuinen mäki- 

 tönkkä, jota matalat niitut ympäröivät, niin etta tuo „korkee- 

 mäki" mahdollisesti on ennen ollut saarena. Mäellä näkyy 

 kivivallin jäännöksiä suorakaiteen muotoisessa asemassa; ly- 

 hemmät sivut övat 10 sylen pituiset, pidemmät, joista toi- 

 nen on j arven puolella, övat 20 sylen pituiset. Järvenpuo- 

 linen sivu ja toinen pää näkyvät selvemmin, toiset sivut 

 övat melkein hävinneet. Vallien sisällä oleva kenttä on jo- 

 tenkin tasainen; valkeita sanotaan usein nähtynä tässä kii- 

 luvan, ja aarteita arvellaan paljo kummussa kätkeyvän ; sen- 

 tähden on siihen syviä kuoppia kaivettu. — Merkillinen yh- 

 täläisyys on tällä ja Linmaan linnalla Eurajoella (n:o CXII); 

 molemmat kummulla veden rannalla ja vallien asema mo- 

 lemmissa aivan samallainen. Mahdollisesti on tämä ollut 

 Suomalaisten varustus Ruotsalaisia tulokkaita vastaan; sillä 

 luultavasti ennen on voitu tänne asti laivoilla, taikka kui- 

 tenkin veneillä, merestä purjehtia. Tosin historiassamme 

 kerrotaan, etta nämä paikat Kustaa Waasan aikana västa 

 tulivat asutetuiksi, mutta maanpaikkain ruotsalaisista ni- 

 mistä päättäen, on täällä ennen Ruotsalaisia asukkaita ollut; 

 taikka olisivatko nämä seudut olleet Ruotsalaisten ranta- 

 asukasten takamaina. 



Kristillisyyden aika. Kuten edellä on mainittu, kuului 

 ennen ainakin osa Norrmarkusta ja Pomarkusta Ahlaisten 



