158 Ulvilan kihlakunta. 



sivat tuota „herrain kieltä", mutta, kuten olemme näistä 

 seuduista huomanneet, näyttää suomenkielellä täällä koti- 

 maassaan olevan ihmeellinen voima valloittamaan itselleen 

 alaa, ja jos sitä on pitkältä teko, niinkuin luultava on, niin 

 turbanan on Suomen kansan kustannuksella tänne ruotsa- 

 laisuudelle ikuisia istuimia laitella, — ne kerran kylmille 

 jäävät. 



Saarilla on melkein kaikilla ruotsalaiset nimet, ja, kuten 

 sanottu on, monilla taloilla ja maanpaikoillakin.. Jokivarrella 

 esira. on niittujen nimiä: Nylahti, Wassa (= rimpi-niittu), 

 Lekatengi, Gresmossa, Högmossa y. m. Taloja on esim. 

 Langmyra (Långmyra), Långforssi, jota Suomalaiset sanovat 

 Lankkoskeksi, Stuvengi, Norrgård, Nygård y. m. Ja huo- 

 mattava on etta täällä monilla taloilla, vieläpä torpilla ja 

 tölleilläkin, on kaksi, kolme nimeä. Tämä tulee siitä, etta 

 asunto saa aina asukkaan nimen, mutta entisetkin nimet 

 kuitenkin vielä seuraavat sitä. 



Paljo on täällä suomea puhuvan kansankin kielessä 

 ruotsalaisia aineksia, vieläpä niin kummallisiakin sanoja, ettei 

 voi tietää mitä kieltä ne övat. Niin on esim. raldi — sala- 

 kari meressä, strikha = kivikko eli pieni koski joessa. Eihän 

 tuollaisia sanoja ole ainakaan nykyisessä ruotsinkielessä. — 

 Ja kun tuon vilkkaan kauppakansan kuulet oikein liukkaasti 

 laskettelevan „virkakieltänsä", et siitä ymmärrä kun jonkun 

 sanan. Esim. joku kysyy toiselta: „Mihes nyt kautuu?" Vas- 

 taus: „Kotiin vaan, oon jo useit' päivii ollu rääkäilemässä, 

 nousi kova stormi, ett jouduin raklille ja skerivettä seila- 

 tessa strömi äntrasi kurssia, ettei tahton ham'naan päästä". 

 -— Kas siinä kihermä selvitettäväksesi. 



Koetamme sitä suomentaa: Mihes kautuu, on: mihin 

 menet, mihin matka? „Rääkäillä", merkitsee merellä ajeleh- 

 tamista, oleskelemista ; kun esim. ollaan silakkanuotalla, sa- 



