Lappi. 2 1 



arkku tavattu maan sisässä, niin voinee täydellä syyllä otaksua, 

 etta Waholan vierustalla olevat hautakummut övat myö- 

 hemmän, eikä varhemman rautakauden aikuisia 1 ). 



Muita hautakumpuja on täällä edellämainitun Wahalan 

 talon ja pappilan välisessä vainiossa. Täällä on juuri La- 

 pinjoen rannalla, veden pinnasta mitaten noin 8 sylen kor- 

 kuinen mäkitönkkä, noin parin kåpan ålan suuruinen. Kum- 

 mulla on [XL] hautoja ympäröivä Mvikehä 10 kyyn. läpi- 

 mitaten. Tämän vieressä on vähän vähempi [XLI] hauta- 

 kehä; siinä kivikehä ei ole aivan selvä, näkyy vaan paikka- 

 paikoin. Samalla knmmnlla, kehäin ulkopuolella on useita 

 hantakuoppia (köyhän kansan hautoja?). Pari kymmentä 

 syltää maalle päin tästä rantatönkästä, on tåas [XLII] ym- 

 pyräinen hautakeJiä pienellä mäellä Wahalan riihen päässä. 

 Se on 17 kyyn. läpimitaten ja keskellä kasvaa nyt suuri 

 kuusi. Tässä samassa vainiossa on useita pieniä mäkikun- 

 naita ja melkein kaikilla niillä näkyy hantakuoppia. Pap- 

 pilan saralla eras mäkikumpu kutsutaan [XLIII] Buotsin- 

 mullaksi; siinä myös näkyy useita hautakuoppia. Tuo nimi 

 johdattaa ajattelemaan, etta siihen on Ruotsalaisia „mul- 

 lattu", mutta milloin ja miksi? — Varmana voinemme pitää, 

 etta nuo ensin mainitut, kivikehillä ympäröidyt haudat övat 

 pakanuuden aikaisia; eiköpä myös viimemainitutkin olle sa- 

 man aikaisia. Kuitenkin västa silloin, jos niistä löydetään 



*) Koska suvella 1879 sekä Käräjämäen haudoista, etta Kukon- 

 mäen hautakummusta Eurassa on löytty varhemman rauta-ajan kaluja, 

 niin on mahdollista etta tekijä tässä on päätöksissään erehtynyt. Yli- 

 päänsä ei voi nykyisten tietojen mukaan snomalaiseksi arvata hautaa, 

 joka on kiviranniolla tai multakummulla mepkitty. Kuitenkin on liuo- 

 mattava etta tekijä käyttää nimitystä „hautakumpu" milloin puhues- 

 saan yksityisestä hautamerkistä, milloin koko mäestä, jolla hautoja 

 tavataan. Toim. 



