8 Ulvilan kihlakunta. 



Lienevätkö vanhemmat privilegiot lmkkaantuneet, vai eikö 

 niitä ollutkaan. 



Rauinan luostari perustettiin v:n 1442 paikoilla eli niinä 

 aikoina, joilta kaupungin ensimäinen tunnettu privilegio on. 

 Paitsi niitä tiluksia, joita luostari sai lahjaksi, mainitaan 

 rouva Cecilia Olavin tyttären sille lahjoittaneen pnolen lästiä 

 rukiita 1451; ja hanen miehensä, ritari ja laamanni, teki 

 luostarille „kauniin testamentin". Koska vihdoin täkäläiset 

 munkit kuuluivat Fransiskani-munkistoon, joista toiset kä- 

 vivät ympäri saarnaamassa, toiset kerjäämässä, niin on luul- 

 tava, etta luostari oli hyvissä varoissa, ja sen vuoksi osa 

 munkeista taisi uhrata voimansa ja aikansa nuorison ope- 

 tukseen. Kuitenkin on tohtori Bomansson näyttänyt perät- 

 tömäksi tuon arvelun etta Raumassa olisi siihen aikaan ollut 

 maamrae etevin koululaitos, nimeltä Collegium raumense. 

 Tuolla nimellä, josta koko juttu on syntynyt, tarkoitettiin 

 itse luostaria, eikä mitään koulua. Se vain on selvillä etta 

 Raumassa jo keskiajan lopulla oli koulu 1 ). 



Missa paikassa Rauman luostari oli, siitä ei liene aivan 

 varmaa tietoa. Muutamat arvelevat sen olleen jollakin saa- 

 rella, mutta Mellenius luulee, etta Rauman nykyinen kirkko 

 on ennen ollut luostarina ja sen sakaristo koululmoneena. 

 Samoin myöskin kertoo kansa. Kirkon ympärillä on ennen 

 näkynyt paljo kiviraunioita, luultavasti jäännöksiä luostarin 

 rakennuksista. 



Tämä rakennus, nykyään kirkkona nimeltä »Pyhän Ris- 

 tin kirkko", on kaupungin pohjois-syrjällä, harmaakivinen, 

 paksuseinäinen muuraus. Ulkopuolelta mitaten on kirkon 



munkit övat sille nimen antaneet „Rama'n", Samuelin syntypaikan 

 mukaan. 



\) Kts. Hcad betecknar Collegium Raumense? Historiallinen Ar- 

 kisto VI, s. 45—70, 305—6. 



