G Ulvilan kihlaknnta. 



näy Rekisaarella; sanotaan siellä eräässä paikassa näkyneen 

 hajonneen kiviaidan tapaista ramriota, mutta paikka on nyt 

 kuusimetsän peittämä, niin ettei siinä voi merkittävää huo- 

 mata. Rekisaaresta mainitsee Mellenius x ), luultavasti kan- 

 santarujen mukaan: „Sen tiedämme, etta Pohjanmaalaiset 

 muinoin usein kävivät tällä paikalla, ja vaiktoivat tavaraansa 

 niiden kanssa, jotka Suomen muista seuduista olivat tänne 

 kokoontuneet". 



Hyvin luultavaa on kuitenkin, etteivät ainoastaan Suo- 

 malaiset keskenään tässä tavaraa vaihtaneet, vaan etta siihen 

 yhtyi ulkomaalaisiakin. Mahdollista on, etta se vahva kauppa- 

 tie, raikä Gottlannin saarelta kävi Novgorodiin, lähetti haa- 

 ran taikka mutkistui tänne Rauman ja Kokemäénjoen seudnille. 



On ollut oppineita, jotka övat arvelleet, etta Rauman 

 kaupnnki on perustettu Ruotsin knninkaan Erik IV:n eli Up- 

 salan Erikin aikana; hän eli yhdeksännellä vnosisadalla, ja 

 niinmnodoin Rauman niskoilla makaisi jo tuhannen ikävuotta. 

 Toiset tåas arvelivat Rauman saaneen nimensä Norjalaisesta 

 uroosta Baumurista. Sadun mukaan oli tuo Baumnr Norin 

 poika niin malitava, etta hän laski allensa kaikki ne kansat 

 ja maat, mitkä olivat Skottlannin meren ja Suomenlahden, 

 „Karjalanpohjan", välillä. Koska Raumur siis oli Suomenkin 

 hallitsija, niin hanen kunniakseen sai puheena oleva kau- 

 punki hanen nimensä mukaisen nimen, sillä onhan tapana 

 sillä tavalla hallitsijoita kunnioittaa; — aivan johdonmukaista. 

 Mutta kovaksi onneksi onkin „rauma" aivan supi suomalainen 

 såna, ja koska Rauman kaupunki juuri on pitkän rauman 

 perukassa, niin ei ole epäilemistäkään, ettei kaupunki ole 

 siitä nimeään saanut; — ja niin tuon suuren kuninkaan nimi 

 täällä vähä himmenee. — Todeksi luullaan kuitenkin, etta 



l ) Eist. Afhandl. om Sjöstaden Rai 



