2 Ulvilan 



voineen luullaan kulkeneen jo ennen kristin-uskon tänne tuloa. 

 Tiheästä asutuksesta ja jonkinlaisesta yhteiskunnallisesta jär- 

 jestyksestä varmaankin nimi Satakunta syntyi, kuten pro- 

 vessori Y. Koskinen laiisuu: „nimi Satakunta, joka syntyi 

 Kokemäenjoen tienoilla, näyttää heillä jonkinlaista yhteis- 

 kunnallista järjestystä olleen" 1 ). Myöskin lausuu provessori 

 P. A. Gadd 2 ): „nimi Satakunta merkitsee 100-yhdystöistä 

 maakuntaa (Landsort af 100 bolag). Tämä näyttää meille 

 kertovan siitä, etta Suomen entinen valtiollinen jako oli sa- 

 mallainen kuin ennen Ruotsissa, määrätyissä sadastoissa, 

 satahmnissa (i vissa hundari)". 



Koko Satakunnan asuttu osa oli ensin yhtenä kihla- 

 kuntana; vielä 1750 paikoilla oli Satakunnassa vaan 3 kihla- 

 kuntaa, myöhemmin 5, nykyään 6. Kaikki tassa maakun- 

 nassa olevat kihlakunnat nimitettiin ennen „ Satakunta" -ni- 

 mellä, Ylä-, Ala-, Keski-Satakunta j. n. e., mutta v. 1876 

 tapahtui ankara mullistus; kaikki nuo vanhat nimet havi- 

 tettiin ja mulet sijahan sepitettiin. Taisi se kyllä muu- 

 tamia virkamiehiä sekoittaa, kun oli niin monta »Satakun- 

 nan" kihlakuntaa, mutta olisi kuitenkin edes yhdelle kihla- 

 kunnalle sopinut antaa tuon ikivanhan Satakunta-nimen, esim. 

 tälle Ulvilan k:kunnalle, koska se epäiltämättä, ynnä Loi- 

 maan kihlakunta (ent. Yli-Satakunnan ali-osa) övat koko 

 paikkakunnan ydin ja pohja; mutta tässäkin yksi osoitus, 

 kuinka meidän maassa usein muinaisuuksien suhteen me- 

 netellään. 



Ala-Satakunnan kihlakuntaan on aikain kuluessa kuu- 

 lunut milloin enemmän, milloin vähemmän pitåjöitä. Ny- 

 kyään kuuluu siihen 10 itsenäistä pitäjää, 8 kappeli-seura- 



V) Y. Koskinen, Oppikirja Suomen historiassa. 



2 ) Oeconomisk Beshrifning Öfver Satacunda Häraders Norra del, s. 8. 



