172 ULvilan kihlakvnUi. 



Suorasanaiset kertomukset vielä mainitsevat, etta ne 

 miehet, mitkä Siikajoelta tänne hirvien perässä hiihtivät, 

 asettuivat asumaan Hirvijärvessä olevaan Miessaareen. 

 Siikasten myöhemmästä asutuksesta kertoo hauskan kerto- 

 muksen eras lähettäjä J. J. ■ tämänvuotisessa „Satakunnassa"; 

 lainaamme tähän hanen kertomuksensa : 



„ Vielä vuotena 1717 oli Pyyntästen kylan alue autio 

 maa, karhujen kota, susien pesä, kettujen lnola ja lintujen 

 asuma maa; niinkuin vielä nykyisetkin nimet osoittavat: 

 „Karhurämäkkä", josta karhu on lankkaalla saatu ja „Karhu- 

 saari", mista se on pyssyllä ämmuttu. Myöskin lintuja on 

 täällä paljo pyydetty, josta kyiä on saannt nimensä „Pyyn- 

 tänen" (Pyyjoki). Vielä nytkin on metsämme rikas metsän- 



viljasta. Mutta, kun yllämainittuna vuonna oli Suo- 



messa sota, jota ison vihan ajaksi sanotaan, lähti Lassi Ma- 

 tinpoika Turvan (varmaankin Tyrvään) pitäjästä sotaa pakoon 

 ottain mukaansa vaimonsa ja yhden lapsensa; hän tuli 115 

 nykyistä virstaa, Hirvij arven kylässä olevan uutis-asukkaan 

 luo, jonka nimi oli Topias Heikki, nykyinen Ala-Kallion talo. 

 Topias Heikki oli hy vän suopa mies, mutta asuntohuonect 

 olivat vähäiset. Silloin sanoi Topias Heikki Lassille: mene 

 sina tuonne Pyyjoen varreile ja tee itsellesi asumus, siellä 

 on hy vin lintujakin; mina ölen sieltä paljo lintuja ampunut 

 ja ölen sen Pyyjoeksi nimittänyt. — Lassi suostui tuohon, 

 alkoi asunnan, teki pirtin kosken varreile ja meni siihen asu- 

 maan. Ihmiset ja lehmät olivat yhdessä huoneessa; mutta 

 kun kevät joutui, tuli vesi pirttiin. Lassin täytyi muuttaa 

 mökkinsä mäen päälle. Matka Topias Heikin asunnosta 

 Lassin asuntoon, oli kaksi Suomen virstaa; eipä moni sen 

 aikaisista asujamista olisi sallinut niin lähelle tehtävän toista 

 asumusta. Sitte syntyi Lassille kaksi poikaa, Heikki ja Matti. 

 Kirkolliset asiat olivat tähän aikaan Ulvilassa, vaikka Meri- 



