51 



frän livaraudra och liafva jämna, .skarpt begTäusade och me- 

 stadels afriUKhide konturer. 



Skiffrig ft'liinmergabbro. En gneislik bergart som stär 

 i mycket nära samband med de basiska eruptiven, är den, 

 som finnes mellan Kuoppalammet och Kelesjärvi. Den inne- 

 håller hufvndsakligast plagioklas. diallag, biotit och kvarts. 

 Plagioklasen är en labrador med ntsträckniugsvinkeln — 19° 

 på brakypinakoiden, således likadan som den, hvilken före- 

 kommer i grönstensarterna. Diallagen uppträder i afrundade 

 individer af grönbrungul färg och af alldeles samma utseende 

 som den, hvilken. anträffats i de glimmerhaltiga gabbroar- 

 terna från Lautauiemi och Kelesjärvi. Utom biotiten anträf- 

 fas äfveu en annan af deras beståndsdelar, titanjärn, till stor 

 del öfvergånget i leukoxen. Kvartsen är deremot en ny be- 

 ståjidsdel. Labradortvillingarna, diallagen och de stora bio- 

 titbladen med oregelbundna konturer förekonnna tillsammans 

 i grupper, sinsemellan förenade af en finkornig mellanmassa, 

 som förnämligast består af kvarts och bland denna något 

 labrador. Titaujärnet och leukoxenen finnas inströdda i 

 alla delar af massan. Bärgartens petrografiska sammansät- 

 ning, som så nära öfverensstämmer med den af de förut be- 

 skrifua massformiga, dess skilfrighet och egendomliga struk- 

 tur samt den kvartsrika finkorniga grundmassan antyda, att 

 den bör anses som något slags tuffbildning, uppkommen 

 ur de glimmerhaltiga gabbroarterna. Dess strykningsriktning 

 är ungefär NV — SO. 



Oueisartad diorit. Längs östi'a sidan af granitporfy- 

 ren i områdets centrum mellan Huhdasjärvi och Lahuajärvi 

 sträcker sig en zon af en skiffrig bärgart, hvars stryknings- 

 riktning är parallel med områdets hufvudsträckning, d. v. s. 

 vid Huhdasjärvi N 50" O med stupning mot NV, men mot 

 norr öfvergaeude i en mera N-fcS-lig riktning. Af de kristal- 



