43 



niska ag-gregat af flere små korn. Den ur grundmassau ut- 

 kristalliserade fältspaten är röd ortoklas. som bildar afruu- 

 dade individer med en diameter af 1 cm. 



Vid Linnajärvi, Markkinajärvi. norr om Hartola b}' m. 

 fl. ställen g-enombr3'tes den livita granitporfyren af gång-ar 

 af kvartsfältspatpo7'fyr, som fullkomligt liknar den, som förut 

 auträflats i andra rapakiviterränger. I en röd tät felsitisk 

 grundmassa äro fältspat, kvarts och giimmer portyriskt af- 

 skilda. Fältspaten, som är ortoklas, uppträder antingen som 

 enkla individer eller karlsbadertvillingar, livilka hafva ut- 

 kristalliseradt med flere afbrott. att döma af den skålformiga 

 sammansättningen och de främmande ämnen, som finnas mel- 

 lan de skilda lagren. Såväl fältspaten som kvartsen och 

 glimmern hafva mycket väl utbildade kristallformer. Fält- 

 spaten uppnår en storlek af ända till några centimeter i den 

 största utsträckningen, kvartsen och glimmern endast 1 ä V-j^ 

 ra. m. I grundmassau finnas talrika ådror och fläckar af 

 en brun substans, som antingen är en förändrad giimmer 

 eller nägot slags järnoxid. 



3. De basiska massformig^a bärg'arterna. 



I likhet med förhållandet i Satakunta m. fl. granitpor- 

 f}Ttenänger i vårt land, har äfven vid gränserna af det vi- 

 borgska rapakivigebitet basiska massformiga bärgarter blif- 

 vit observerade. Ehuru af myckel olika sammansättning på 

 de olika fyndorterna hafva de troligen likväl samma gene- 

 tiska ursprung och deras eruptionstid torde öfver liufvud ta- 

 get vara senare än granitporfyrens. De olikheter, som de 

 visa, måste till stor del antagas vara förorsakade af lokala 

 förhållanden, såsom beskafienheten af den genombrutna bärg- 

 arten, eruptionsterrängens utsträckning, inflytande af senare 

 utbrutna massor m. m., eller ock bero de därpå, att erup- 



