^9 



sår sig då vara ikositetraedern (äfveu hos de skififriga ar- 

 terna). I den gneisartade oligoklasporfyren norr om Huh- 

 dasjärvå saknas detta mineral helt och hållet. 



Fullkomligt massformig oligoklasgranit finnes endast i 

 ett mindi-e parti söder om Huhdasjärvi samt i östra delen 

 af området mellan Vuohijärvi och Lahnajärvi. På alla andra 

 ställen har denna bärgart antagit ett flasrigt, gneisartadt 

 'utseende, Detta betingas af glimmern, som antingen jämt 

 fördelad inom massan har bladen parallela med skiffrighe- 

 ten eller, såsom i den profyrartade oligoklasgneisgraniten 

 vid Huhdasjärvi är koncentrerad till stora bladiga massor, 

 hvilka liksom mörka band i strykningsriktuiugen genomdraga 

 bärgarten. Oligoklasgneisgraniten har samma stryknings- 

 riktning som ortoklasgneisgraniten. Stupningen är söder 

 om Huhdasjärvi mot NV, i det nordliga området 25° — 30" 

 mot SO. 



Kontakt mellan de båda bärgarterna har på några 

 ställen kunnat iakttagas. På alla dessa ställen ligger orto- 

 klasgneisgraniten öfver oligoklasgneisgraniten eller har in- 

 trängt som lagerstockar i denna. Inga ställen finnas, som 

 tala för att den förra blifvit upplyftad af den senare. 



Mellan Linnajär^å och Salajärvi på gränsen mot Hei- 

 nola socken finnes en kvit medelkornig granit, som har ett 

 något skiftrigt utseende i följd af glimmerns och några andra 

 l)eståudsdelars anordning i parallela band och strimmor. Den 

 innehåller två slag af fältspat, mikroklin och oligoklas, i 

 Ungefär lika mängd. Kvarts finnes i stora klara korn med 

 talrika vätskeporer. Fjäll af biotit finnas glest inströdda i 

 hela massan. Likaså anträftas här och där små partier af 

 ■mörkgrönt hornblende. En vigtigare beståndsdel är kordie- 

 riten och dess för\åttringsprodukter. Den uppträder i ganska 

 stora individer, hvilka vanligen förekomma flere tillsammans 



