tillföra växternes rötter de ämneu, som äro nödiga för deras 

 utveckliug. Då nu denna cirkulation närmast är beroende 

 af afdunstniugen från jordens yta, inser man lätt, att jord- 

 lösningens uppstigande från djupet är Migast den tid af 

 djgnet, då jorden mest uppvärmes af solljuset *), och att 

 således denna tid af dygnet, den rikligaste näring tillföres 

 växternes rötter, likasom att samtidigt den lifligaste kemiska 

 vexelverkan emellan de ämnen, som förekomma i det öfre 

 jordlagret, och de, som " uppstiga med jordlösuiugen från 

 djupet, äger rum. Men härvid bör tagas i betraktande, att 

 det öfversta jordlagret, genom fortfarande afdunstning, för-' 

 lorar en del af sitt värme, så att dess temperatur blir mer 

 och mer lika med luftens, livaraf följden är, att afdustnin- 

 gen från ytan blir svagare. Följden häraf åter är, att jord- 

 lösningens kapiUära uppstigande äfven försvagas, till följd 

 hvaraf åter de närande ämnen, som innehållas i den jordlös- 

 ning, som omgifver växternes rötter, fullständigare kunna 

 upptagas af dessa och sålunda kunna tillgodogöras. Att 

 den luft, som intränger i det torra jordlagret, åter afgifver 

 sjTe, hvarigenom den kemiska rörelsen i jorden befordras, 

 anmärka vi endast i förbigående. Om natten afkyles livad 

 som afdunstar från jorden, och öfvergår från dunstform till 

 droppbart flytande, under form af dagg, som betäcker jordens 

 yta. Äfven härigenom försvagas jordlösniugeus kapillära 

 uppstigande mot jordens yta, till fördel för växterne, som 

 sålunda erhålla tid att genom sina rötter till egna sig de 

 närande ämnen, som erfordras för deras utveckling. Efter 

 solens uppgång öfvergår den om natten fallna daggen åter 



*) Detta är den naturliga orsaken till växternes hastigare ut- 

 veckling i nordliga länder än i sydliga, emedan natten i nordliga län- 

 der är ganska kort i förhallande till de sydliga. Erfarenheten lär, 

 att kornet i norden är moget för skörden 6 veckor efter sådden. 



