164 



Ty också sist nämnda verser i denna ocli dermed beslägtade 

 varianter bära tydliga spar af sin nppkomst under en se- 

 nare tid, då en n^^ktrare verldsuppfattning än den, livarun- 

 der de ursprungliga Kalevala-sångerna sågo dagen, fordrade 

 att vid hästens smidande äfven det material borde användas, 

 som vanligen utgör föremålet för smedens verksamhet. 



För antagandet af hernevartinen som hufvudbestäm- 

 ning talar i någon mån äfven den omständigheten att va- 

 rianter, om också mycket sparsamt, förekomma, som lia ut- 

 Itytt oJhinen såsom attribut till ori mot oimio"^). 



Hvad betyder då hernevartinen i detta sammanhang? 

 Det antyddes redan, att härmed analoga talesätt finnas i 

 språket. Så är man i södra Karelen i tillfälle att höra 

 kmiranen hevonen, hvilket användes i betydelsen af: en med 

 hafre utfodrad häst, särskildt då hästens uthållighet skall 

 framhållas, såsom i försäkran: ,.se on kauranen hevonen, se 

 ei väsy". Och i ordspråket: ,,Heinänen hevonen, olkinen 

 härkä" beteckna liemanen och ollhien födoämnet för 

 liästen och oxen **). I analogi härmed betyder herneiMrtinen 

 hevonen sålunda: en med ärtskaft utfodrad häst, 

 och då ärtskaft enligt folktron är ett synnerligen kraftigt 

 kreatursfoder: en stark, uthållig häst, en sådan det 

 eguar och anstår forndiktens väldiga lieros att färdas med. 



') Ambu oinuon oriliin, 

 Henievartiseii lieljosen. 



Föv mpddplandpt af (lenna variant står jag- i tacksamhet till iiiag-. A. A. 

 Borenius. 



**) Sp Ahlqviat, Valittuja Suomon kansan Sananlasknja. pag'. 112 

 nrh Lönnrot. Finskt-svMiskt lexikon under ordet olkinen. 



