199 



af uppgifterna öfver dödligheten under hvarje år af samma 

 period. Då den ofticiela mortalitetsstatistiken, såsom re- 

 dan niimudes, numera är så inrättad, att antalet döda deri 

 fördelats såväl efter åldersår, som efter födelseår, så er- 

 bjuda sig härigenom två olika sätt att behandla problemet. 

 Det ena är att ur förhandenvarande data söka bestämma 

 antalet personer, som under ifrågavarande tidsperiod upp- 

 nått ett visst åldersar, och huru många af dem aflidit in- 

 nan de fyllt nästföljaude lefnadsår, samt att pa denna väg 

 omedelbart bestämma mortalitetskoefflcienten m^, eller sau- 

 nolikheten för en x'-aring att dö inom ett ar; det andra 

 åter att främst utreda huru hvarje särskild årsgeneration 

 af befolkningen (d. ä. grupp af personer som äro födda 

 inom samma kalenderår) under observationstiden minskats 

 är för ar samt sålunda härleda värden för de relationstal m^, 

 som ang-ifva huru stor del af den generation, hvilken 

 under ett gifvet kalenderår fyller x ar, aflider under 

 samma ar. Vid valet emellan dessa två metoder har 

 jag föredragit den senare, dels emedan den är mindre 

 beroende af godtyckliga antaganden angående åldersför- 

 delningen inom hvarje skild årsgeneration af vare sig 

 lefvande eller döde, dels och hufvudsakligen emedan upp- 

 gifterna angående de dödas fördelning efter födelseår, 

 som härvid komma i användning, måste anses säkrare än 

 uppgifterna om deras fördelning efter åldersår, enär de 

 förra framgått omedelbart ur kyrkoböckerna, medan de 

 senare påkallat en om ock obetydlig räkning beträffande 

 hvarje individ särskildt. De dervid erhållna afgångskoef- 

 licienterna m^ äro ännu icke mått för dödhgheten vid en 

 viss ålder, emedan den grupp, till hvilken de hänföra sig, 

 bestai- af personer, hvilkas ålder ej är exakt lika utan 

 varierar inom ett år, men de leda, såsom vi senare skola 



