214 



Med ledniDg af de i föregående tabeller anförda iit- 

 jemnade afgåugskoefficienterna m^ för en generation . vore 

 det lätt att uppgöra en tabell, som åskådliggjorde genera- 

 tionens år för år skeende minskning i följd af dödligheten 

 ifrån tidigaste år ända till dess utslocknande. Men detta 

 vore ännu ej en mortalitets- (eller lifslängds-)tabell i vanlig 

 mening. För att åstadkomma en sådan har man att tänka 

 sig en grupp af exakt jemnåriga personer och undersöka, 

 huru dödligheten inom en sådan grupp skulle variera år 

 för år. Man har dervid närmast att utreda, huru stor del 

 af alla dem, som uppnått ett visst åldersår x^ aflider inom 

 ett år derefter. Uttrycket för detta förhållande är den 

 vanligen så kallade mortalitetskoefficienten, som af oss be- 

 tecknats med m^. Såsom redan antydts, kan sistnämnde 

 koefficient approximativt men med tillräcklig noggrannhet 

 beräknas, när man känner värdena för nt^i Vi skola nu i 

 korthet visa huru detta låter sig göra. 



Vi beteckna såsom förut med ^ antalet lefvande af 



X 



en viss generation i början af det kalenderår, då genera- 

 tionen fyller x år, samt med ^^ det antal af dem, som af- 

 lider under året. Vi hafva då ttt^=^^:^^. De till grup- 

 pen ^^ hörande personerna äro icke exakt jemnåriga; de 

 befinna sig i en ålder mellan x—l och x år eller med andra 

 ord i åldern x—t^ der t varierar från O till 1. Antager 

 man nu att deras födelsedagar fördela sig likformigt på 

 hela kalenderåret, kan man således säga, att vid årets 

 början ^Jit personer befinna sig i en ålder mellan x—t och 

 x—t-\-dt år och att af dem ^^dt-m^_^ dö under loppet af 

 ett år. Hela antalet döde under året är alltså 



^ = ^ 



1 

 ( m , dt 



