\ 



107 



Plate ^) (p. 87) anser dem ikke for Sanseorganer: „da sie an ihrer 

 Oherfläche. völlig nackt sind'\ men er tilbøjelig til at horaologisere 

 dem med Philodinidernes Snabel; Ehr en berg anser dem for 

 Respirationsorgan; men de fleste øvrige Forf. formode, at de ere 

 Sanseorganer. 



De hidtil omtalte Sanseorganer : Dorsalorgan , Lateralorganer, 

 Sansehaar og Palper ville næppe faa nogen større systematisk Be- 

 tydning ; derimod kunne saa vel Dorsalorganets Bygning som Lateral- 

 organernes Plads afgive brugelige Artsmærker inden for visse Slægter: 

 Pterodina, Mastigocerca o. a. 



Pigraentpletterne eller de saakaldte Øjne synes altid at 

 have en meget ensartet Bygning. De bestaa af et stort Antal tæt 

 ved hverandre liggende, purpurfarvede Korn, der ofte kunne 

 straale med en egen gylden Glans. Foran en saadan Plet findes 

 hyppigt et klart og skarpt begrænset Parti , der i Almindelighed 

 betegnes som Linse; Forekomsten af denne er imidlertid aldeles 

 ikke konstant inden for samme Art, og ofte kan den end ikke paavises. 

 Angaaende Linsens Dannelse angiver Plate p. 95 ^): . „/J?e loeiss- 

 liche Substanz des lichthr eckenden Körpers findet sich im einfachsten 

 Falle unregelmässig durch das ganze Auge verteilt und veranlasst 

 auf einem nächst höheren Stadium die Bildung jener Linse da- 

 durch, dass sich alle ihre Teilchen zu einer kugeligen Masse ver- 

 einigen''. Som Bevis for denne Anskuelses Rigtighed fremfører 

 Plate, at han hos Euchlanis dilatata har fundet Pigmentpletter 

 uden hvid Substans, andre der vare rigt forsynede hermed, og 

 endelig Pigmentpletter, foran hvilke den hvide Masse havde samlet 

 sig til en Linse. Jeg har været ude af Stand til at se, hvorledes 

 denne Linse dannes, men anser det iøvrigt for givet, at de hvide 

 Masser i Pigmentpletten altid skyldes et Kuusningsfænomen af Ob- 

 jektet; de kunne iagttages paa alle Pigraentpletter. Det har fore- 

 kommet mig, at det er de foran disse beliggende Dele af Hjæruen, 

 som blive yderst hj'aline, og hvis Struktur modificeres; virkelig 

 lysbrydende kunne de ikke kaldes. 



1) 1. c. Side 36. 



