73 



talrige Gange har haft Lejlighed til at se. En Sammenligning med 

 Munddelene hos Asplanchnopus vil ligeledes vise, at Opfattelsen af 

 Eeservekæberne som Mallei er berettiget. I Følge Western 

 (p. 257)1), wierzejski (p. 60)^), Stenroos (p. 116)3) o. a. 

 ere Munddelene hos denne Slægt malleo-ramate ; Fig. 34 c er en Kopi 

 af Westerns Afbildning. De paa Ydersiden af Kami siddende 

 Kitinstave hos Asplanchnerne ere umiskendelig identiske med Unci 

 hos Asplanchnopus , hvoraf atter følger, at Reservekæberne hos 

 Asplanchnerne blive identiske med Manubria hos Asplanchnopus. 

 V. Dada}-, der mest har undersøgt disse Dannelser, men ikke 

 kendt Munddelene hos Asplanchnopus (p. 75), betragter Kitinstavene 

 som Mallei. Hvor svagt end hele M alleus-Partiet er ud- 

 viklet hos Asplanchnerne, vil man ikke des mindre hos 

 alle hidtil kendte Arter kunne paa vi se saavel Manu- 

 bria som Unci. Det vil heraf fremgaa, at der næppe er Grund 

 til at udskille Asplanchnernes Munddele som en egen Type ; de ere 

 forcipate Munddele med meget stærk Udvikling af Incuspartiet, 

 særlig af dettes Rami, medens Mallei ere stærkt reducerede. 



Det vil allerede her være paa sin Plads at give en Frem- 

 stilling af den forskellige Brug af de to ovenfor beskrevne Hoved- 

 typer for Munddele. Betragter man det forcipate Tandsystem enten 

 hos Asplanchna eller Diglena og sammenligner det med det raalleate 

 hos Brachion erne, bliver det klart, at disse to Tandsystemer 

 maa have vidt forskellige Opgaver. Det ^Ide ligge nær at opfatte 

 Dyr med forcipate Munddele som Rovdyr og Dyr med malleate som 

 Planteædere. I første Tilfælde er det fortrinsvis de spidse Unci 

 og de paa Indersiden savtakkede Rami, der lede Tanken hen paa 

 Eovdyrtypen, hvorimod det i sidste Tilfælde er de brede, flade Unci 

 med de høje Køle, der stadig gnide frem og tilbage mod hverandre, 

 som særlig synes skikkede til at sønderdele Plauteføde. Hertil 



1) Notes on Rotifers.' Journ. Quekett Mier. Club. Vol. 4. Ser. 2. 1891. 

 ^) Rotatoria Galizyi. Ahhandl. d. Akademie d. Wiss. Krakau 1892. 

 ^) Das Tbierleben im Nurmijärvi-see. Acta soc. pro fauna et flora fennica. 

 T. 17. 1898. 



