50 



Bund findes en svag Halvkreds af Oilier, der tilveje- 

 bringe de Vandstrømme, der hvirvle Føden ned i 

 Svælget, medens de stive Cilier paa den ydre Cilie- 

 krans slaa sig hen over Byttet og hindre det i at und- 

 slippe. 6te Type kan gennem Microcodon o g Microcodides 

 formentlig afledes fra Notommatider ne. 



Det vil af ovenstaaende fremgaa, at ligesom 2den Type af 

 Hjulorganer utvivlsomt maa afledes fra Proales Fimreskive, kunne 

 de øvrige 4 Typer rimeligvis alle føres tilbage til 2den Type og dermed 

 ogsaa til Proales Fimreskive. Saaledes ere Synchæternes og As- 

 planchnernes Hjulorganer henholdsvis gennem Notommaternes og 

 Gastroschizernes Hjulorganer nøje knyttede til 2den Type, og 

 ligeledes er 4de Type gennem Hydatina og 6te gennem Microcodidæ 

 forbunden med 2den. Noget anderledes forholder det sig muligvis 

 med 5te Type, der i alt Fald ikke saa naturligt og sikkert lader sig 

 henføre til denne. — 



Efter saaledes at have gennemgaaet de forskellige Hjulorganer 

 skulle vi kortelig betragte de Maader, hvorpaa disse udføre deres 

 Funktioner dels som Bevægelses- dels som Ernæringsorgauer. Idet 

 den ventralstillede Fimreskive hos Proales, hvis Rolle som Ernærings- 

 organ kun bestaar i at af børste det brune Slam, der findes paa 

 Algetraadene , skal udvikle sig til et Bevægelses- og Ernærings- 

 organ hos fritsvømmende Organismer og være i Stand til at ind- 

 fange Føden under Svømningen , maa det nndergaa væsentlige 

 Modifikationer. 



Hvis man leder en Strøm af Karminkorn henover en Proales, 

 ser man Karminkornene gribes af de svage Vandstrømme, som 

 Fimreskivens Fimrehaar fremkalde, og føres ind under Hjulskiven; 

 ved dennes Bagende ser man atter Karminkornene komme ud; der 

 dannes altsaa en fortsat Strøm af Karminkorn, som tager sin Be- 

 gyndelse lidt foran Hjulorganet og spores paa Siderne og et Stykke 

 hag ved Fimreskiven. Ganske det samme vilde man kunne iagttage, 

 hvis Dyret var en Pleurotrocha eller en Notommata med indtrukne 

 Fimrelapper. Betragter man derimod en Salpina eller Euchlanis, ser 



