268 



haardføre og lette og villige til at danne ret store , meget faste 

 Hoveder af en god , dog noget Ijs Farve. Rosenkaal gav her et 

 daarligt Eesultat, da den ikke vilde lukke Hovederne. Blomkaal er 

 kun prøvet en Gang, da den strax gjorde sig umulig. Den voxede 

 udmærket. Bedene vare dækkede med kraftige Planter, og alt saa 

 glimrende ud, men den blev ved at voxe. Istedenfor at sætte 

 Hoved udsendte den en Masse store , kraftige Blade og naaede 

 tilsidst en Højde af 3 — 5 Fod, uagtet Sorten var Erfurtske Dverg- 

 Kaal. Af ca. 200 Planter satte kun to Blomst, og hele Hovedet 

 var trods Plantens tilsyneladende Kraft ikke større end et To- 

 kronestykke. 



Kaalrabi, overjordisk, er en god Kjøkkenurt herude, der 

 aldrig slaar fejl, undtagen i meget tørt Vejr. 



Cramhe maritima L., Strandkaal, viste sig her forholdsvis haard- 

 før, idet den holdt sig ret kraftig i 2 — 3 Aar. Her var imidlertid 

 den Vanskelighed at overvinde , at Planten vegeterede hele Aaret 

 uden nogen Hviletid. For at frembringe unge Skud til Blegning, 

 maatte alle de paa Planten værende Skud bortskæres, og Bleg- 

 materiale strax paaføres, men dette svækkede Planterne meget, og 

 desuagtet bleve de unge Skud, der fremkom, seige og af en flov 

 Smag. Planterne delte sig meget, men viste ingen Blomst her. 



Cochlearia Armoracia L. , Peberrod , er plantet her af smaa 

 Rødder indførte fra Danmark. De spirede stras taalelig; Bladene 

 naaede dog aldrig nogen videre Udvikling, men bleve stikkende 

 i en flad Koset, og efter et Aars Dyrkning viste de tykkeste 

 Rødder sig kun af Størrelse som en Pegefinger. De bleve da efter- 

 ladte i samme Bed for at se , om de ikke vilde voxe mere i 

 Tykkelse ved at henstaa urørte , men istedenfor begyndte de snart 

 efter at visne udvendig fra og ere senere næsten alle døde. En 

 enkelt blev optaget og prøvet, men var af en altfor mild, noget 

 sødlig Smag. 



Raphauus sativus L., Radiser, blive her ligesaa gode som i 

 Danmark og kan haves Aaret rundt. Arten kan bære spiredygtigt 

 Frø her, men Skulperne indeholde kun meget faa Frø. Efter første 



