297 



Canis lagopiis. 



Fjeldræven er flere Gauge i nyeste Tid set og skudt i Dan- 

 mark ; men som oftest har der været stor Sandsynlighed for, at det 

 har været Kæve, der ere undslupne fra Fangenskab, bragte hertil 

 fra Grønland og Island. En Række af saadanne Tilfælde er op- 

 ført af Tauber (Geogr. Tidsskr., Extrahefte, 1878, p. 22). Et nyt 

 Tilfælde indtraf i 1894, da en „blaa" Ræv blev skudt ved Tisvilde- 

 leje, den 2den April, af Fisker Gudman Jensen, der indsendte den 

 til Museet; den havde vist sig saa tam, at der var Grund til at 

 tro, at den havde været holdt i Fangenskab, og den var desuden 

 af den lille Race, der ikke er den, der lever os nærmest, i Sverig 

 og Norge. I det mindste én Gang er Fjeldræven dog vistnok af 

 egen Drift kommen hertil; en blaa Ræv af stor Race, ogsaa i 

 Tændernes Størrelse ganske stemmende med skandinaviske Fjeld- 

 ræve, blev skudt ved Thisted sidst i Marts eller først i April 

 1879 og af Dr. Heiberg tilstillet Museet; om den synes der ikke 

 at være oplyst noget, der kunde tyde paa, at den var undsluppen 

 fra Fangenskab; snarest er den vel paa en Isflage, et almindeligt 

 Befordringsmiddel for Fjeldræven, kommen hertil 'fra Sverig eller 

 Norge ; den foregaaende Vinter havde været streng. — Ingen 

 Knogler af Fjeldræven ere hidtil fundne i Jorden i Danmark. 



Canis luinis. 



Af Ulven er der fundet nogle faa Knogler i Stenalders- 

 Kjøkkenmøddingerne ved Mejlgaard og Aamølle, adskillige i Erte- 

 bølle-Dyngen. 



Ursus arctus. 



Levninger af Bjørnen ere i det hele ikke ofte fundne i Landet. 

 I Stenalderens Kjøkkenmøddinger er den sjelden; et Par Knogler 

 havde Steenstrup fundet i en Kjøkkenmødding ved Virksund, som 

 det sees af Samlingerne i Museet; selv har jeg kun fundet nogle 

 faa Knogler i Dyngen ved Ørum Aa. Til det Par Fund, der 

 ellers kjendtes , og som findes opregnede af Steenstrup (Overs. 

 Vidensk. Selsk. Forhandl, 1880, p. 132—136), kan føjes følgende: 



