Ill 



Vidensk. Medd., 1864, p. 275; Tauber, Geogr. Tidsskr. , Bd. 4, 

 1880, p. 102). 



J)elphinai)terus leucas. 



Blandt de jordfundue Kuogler, som lap. Steenstrup liar bragt 

 tilveje, findes en Atlas af en Hval, hvorpaa han har ladet skrive: 

 Mejlgaard 1861; paa eu vedlagt Seddel har han skrevet: Delph. 

 leucas. Knoglen skriver sig sikkert fra Stenalders -Kjøkken- 

 møddingen ved Mejlgaard, efter hvad jeg mindes at have hørt af 

 lap. Steenstrup selv; Prof. Joh. Steenstrup har da ogsaa nævuet 

 Hvidfisken som fundeu i de gamle Kjøkkeumøddiuger (Danmarks 

 Kiges Historie. Bd. I, 1897, p. 18. (Naar det samme Sted siges, 

 at ogsaa „Grønlandshvalen" er funden i Kjøkkenmøddingerne, beror 

 det vel paa en Fejlskrift for „Grønlandssæleu", Svartsiden)). At 

 Knoglen virkelig er af Hvidfisken, kan der neppe tvivles om; Lig- 

 heden med Narhvalen er vel ikke ringe; men Overensstemmelsen 

 med Hvidfisken er endnu mere fuldstændig. Hvidfisken er jo en 

 højnordisk Art; dens Forekomst hos os i Stenalderen er dog ikke 

 saa paafaldende som Svartsidens; den var vel kun en tilfældig 

 Gjæst'; i Nutiden er den, i 1869, set i Flok djbt inde i Øster- 

 søen, som meddelt efter Hisinger af Lilljeborg (Sveriges och Norges 

 Kjggradsdjur, Däggdjuren, 1874, p. 1004). 



Mesoplodon bidens. 



Den eneste Mesoplodon bidens, der hidtil var kjendt fra dansk 

 Kyst, er den, der i ï'ebruar 1880 fandtes drivende, død, ved 

 Hevringholm Strand Syd for Mundingen af Randers Fjord, og hvis 

 Ydre er beskrevet af Reinhardt (Overs. Vidensk. Selsk. Forhandl., 

 1880, p. 63 — 72, pi. II). En anden er senere strandet paa Jyl- 

 lands Vestkyst : i Oktober 1893 har Fyrmester Lorentzen skjænket 

 Museet to sammenhørende Underkjæbe-Grene, fundne paa Stranden 

 ved Blaavands Huk, ganske friske, med endnu tildels paasiddende 

 Bløddele. 



