181 



nåddes emellertid dessa moränsamlingar snart af vågsvallet 

 från de vattensamlingar, som härunder uppkommit. Sido-, 

 midtel- och ändmoränerna omdanades nu så till sin beskaf- 

 fenhet att de förut delvis skarpkantiga och kantstötta bloc- 

 ken afnöttes i sina hörn och kanter samt omsvarfvades tills 

 de erhöllo den rundade form, vi nu finna (Jem hafva i ruU- 

 stensåsarne. I få ord: ruUstensåsarnes kärna var uppkom- 

 men. Krosstensbäddarne och rullstensgruset hänföra sig så- 

 lunda med afseende å sin första tillkomst i hufvudsak till 

 samma orsaker. 



Samtidigt med isens tillbakagående och afsmältning in- 

 träffade dock äfven andra företeelser af betydelse. Ifrån de 

 undre delarne af glacieren framstörtade mäktiga jökelelfvar 

 medförande sand och slam, som de småningom afsatte på 

 vissa delar af krosstensbäddarne och moränvallarne. 



I det föregående hafva vi redogjort för dessa sandbild- 

 ningar under beteckningarne interglacialsand och rullsand. 

 Med den förra benämningen åsyfta vi sådana slags sandmas- 

 sor, som afsattes företrädesvis på högre nivåer,' på och i 

 närheten af krossgrusfält. Med rullsand åter förstå vi de 

 sandbildningar, som mera tyckas hänföra sig till rullstens- 

 vallarne och deras omnejder, samt i förening med dem vid 

 sin uppkomst synbarligen blifvit påverkade af vågsvallet. 

 Till sin härledning och sitt första uppkomstsätt äro inter- 

 glacialsanden och rullsanden i sjelfva verket detsamma. 



Med begge dessa sistanförda sandbildningars tillkomst 

 anse vi glacialperiodens första skede vara afslutadt; efter 

 denna tid vidtog åter åtminstone på flere håll en höjning 

 af terrängen. Ånyo sköto glacierer fram öfver åtskilHga de- 

 lar af vårt land, denna gång måhända med en något förän- 

 drad rörelseriktning, men utan tvifvel med mindre mägtiga 

 och mindre våldsamma kraftyttringar i sitt uppträdande. 



