160 



träffande dem skulle vi tro af A. F. Thoreld i), men det var 

 egentligen först Prof. F. J. Wiik 2), som i en år 1870 ut- 

 gifven uppsats meddelade tillförlitlig underrättelse om gla- 

 ciallerans förekomst i Finland, redogjorde för dess natur och 

 framhöll dess sannolika eqvivalens med analoga bildningar 

 i Sverige. Sedermera har kännedomen om glaciallerans ut- 

 bredning i Finland efterhand blifvit riktad med nya iaktta- 

 gelser såväl af förenämnde förf. som af hrr Jernström och 

 Solitandei'. Utan undantag hafva alla dessa fört till ett 

 fastställande af glaciallerans lika beskaffade natur såväl med 

 hänsyn till lagring som uppträdande på dess skilda före- 

 komsorter. Några glaciala skalgrusbankar eller fossila hafs- 

 mollusker i leran, sådana de förekomma i Sverige, hvilka 

 skulle ställa frågan om glaciallerans egenskap af en verk- 

 lig hafsbildning utom allt tvifvel, hafva såvidt vi känna, 

 ännu icke blifvit hos oss påträffade. 



På högre nivåer, der glacialleran icke kommit till af- 

 sättning, uppkilar glacialsanden mot höjdsluttningarne under 

 de postglaciala bildniugarne och utgör då den enda repre- 

 sentanten för de submarina bildningarna från glacialperiodens 

 tredje tidskifte. Glacialsanden är en brungrå till gråhvit 

 af ytterst fina och små sandpartiklar bestående aflagring. 



Från den nysskildr^de rullsanden skiljer sig glacialsan- 

 den först och främst genom en ofta till stoftlikhet gående 

 finhet hos de enskilda sandkornen; för det andra genom sin 

 på alla af oss observerade ställen konkordanta skiktning, då 

 rullsanden deremot såsom vi redan framhållit, oftast företer 

 en diskordant skiktställning; det tredje och kanske mest ut- 



^) Thoreld^ A. F. Bidrag till kännedom om sandåsbildningen i 

 Finland. „Bidrag etc.'* VIII. Hfors 1863. 



2) Wiik^ F. J. Några iakttagelser beträffande Södra Finlands 

 qvart. formation Act. Soc. Se. F. Tom. IX sid. 549. 



