136 



B. Supra-Subniarina bildningar i). 

 1. Rullstensgrus. 



o 



(Asarnes Jcärna). 



Det är allom bekant hvilken mängd af hvarandra del- 

 vis motsägande och upphäfvande teorier efterhand blifvit 

 uppställda till förklaring af de nordiska rullstensåsarnes upp- 

 komstsätt. 



Så intressant det än vore att taga en öfverblick af dessa 

 åsigter och deras utveckling, tvingar mig likväl det knappa 

 utrymmet i denna uppsats att afstå derifrån, och åtnöja mig 

 med det för förevarande ändamål i detta afseende oundgäng- 

 ligaste, d. v. s. ett ytligt berörande af blotta hufvuddragen 

 uti ifrågavarande teorier. 



Undantager man den Sefströmska åsigten om rullstens- 

 åsarnes uppkomst genom verkningarne af en jättetullstens- 

 flod, hvars antaglighet det numera icke torde falla någon 

 geolog in att på allvar vilja understödja, hafva vi då först i 

 ordningen den af Lyell^) framkastade åsigten om åsarnes 

 natur af forntida, genom hafsvågornas svall och strömdrag 

 bearbetade strandvallar. Denna uppfattning som ifrån början 

 biträddes af flere framstående geologer såsom Forchhammer, 

 Désor, MKrchison, v. Post, samt A. Erdmann och S. Loven 



^) Med Supra-Submarinabildningar förstå vi antingen glaciala 

 svämmbildningar från tiden före glacialperiodens submarina skede, 

 eller också supra-marina glacialbildningar, hvilka under och efter sin 

 tillkomst, till sin form och aflagring blifvit påverkade af vågsvallet 

 från större glaciala vattensamlingar och sålunda i sin nuvarande ge- 

 stalt te sig såsom resultatet af de i vattnet och i den glaciala verk- 

 samheten på land verksamma faktorerna, samt på sätt och vis kunna 

 betecknas såsom stående på gränsen emellan glacialperiodens supra- 

 och submarina bildningar. 



*) Lyell. Om the rising of land i Sveden. Träns. Of. Roy. Soc. 

 (1835). (Enligt Torell Undersökn. öfver Istiden). 



