43 



kommande gneisen och graniten är svårt att utreda. Gra- 

 niten är otvifvelaktigt öfvervägande och är sannolikt orsa- 

 ken till den här befintliga gneisens stora variation i afseende 

 å strykningsriktningen och skiktenas vresighet. Den 4 a 5 

 verst V om Miettula uppträdande bergarten torde kunna 

 betecknas såsom gneisgranit. Men ett par verst V om 

 denna, vid vägen till Paltamo kyrka går gneis med delvis 

 särdeles tunna skikt i dagen, hvilkas strykning är i medeltal 

 N 70*^0 med stark SO-lig stupning. Enahanda är stryknings- 

 riktningen hos den omkring V2 mil vesterut härifrån nära 

 Hövelö befintliga, af tunna och tätt vågformigt veckade skikt 

 bestående gneisen, som måhända är en fortsättning af den 

 förra. Skiktenas lutning deremot är här NV-lig, hvilket 

 sannolikt betingas af det i sydöstra delen af densamma be- 

 fintliga granitmassivet. Ett stycke S om detta granitparti, 

 förekommer ett annat, uti hvilken bergarten utgöres af hvit 

 granit med horublendegneis. Omkring 3 verst i SO härifrån 

 på norra stranden af Kajanaelf förekommer ett obetydligt 

 gneisparti med NNO-lig strykning hos de mycket tillskrynk- 

 lade skiktena. 1 verst Ö härom, omkring 4 verst V om 

 Kajana, träder en glimmerfattig gneis i dagen medN30öO-lig 

 strykningsriktning. Den synes närma sig gneisgranit. På 

 den i NV skjutande udde, som bildas af Kajanaelfs myn- 

 ning och Sokajärvi på södra stranden af den förra, förekom- 

 mer en mycket glimmerrik gneis närmande sig glimmerskiffer 

 och i sin nordliga del öfvergående i horublendegneis eller 

 -skiffer. Dess strykningsriktning är NS-hg och lutningen 

 25*^0. Sålunda öfvergår strykningen på ett jemförelsevis 

 litet terräng från NVO^O till NS-hg. 



På södra sidan af Kajanaelf samt i omnejderna af 

 Kaj ana stad är granit förherskande. Referendariesekretera- 

 ren Carl Lundström omnämner i sin berättelse öfver en af 



