41 



Strax Ö om den invid vägen 8 verst V om Joensuu 

 befintliga lerglimmer- och hornblendeskiffern uppträder gra- 

 nit, som under vägen till sistnämnde gästgifveri observera- 

 des på tre ställen, af hvilkas läge på kartan tydligen fram- 

 går att den utgör en sammanhängande massa mellan skiff- 

 rarne. Tre verst V om Joensuu är graniten protoginartad 

 och skiffrig, men antager närmare Joensuu en mera porfyr- 

 artad struktur. Här finnas ock enligt prof. F. J. Wiik i 

 graniten partier af lerglimmer- resp. hornblendeskiffer med i 

 medeltal N700O-lig strykning och 35<^:sSO-lig lutning. Om- 

 kring 2 verst Ö om Joensuu träder åter chlorithaltig horn- 

 blendeskiffer jemte chloritskiffer i dagen. Hornblendeskifferns 

 strykningsriktning är N35^0. Stupningen kunde icke iakt- 

 tagas, men att döma af den nämnda graniten, som påtagli- 

 gen varit orsaken till den V om densamma befinthga ler- 

 glimmerskifferns skiktställning, torde den vara SO-hg. Här 

 skulle således en genom den yngre granitens eruption föror- 

 sakad antiklinal skiktställning vara rådande. Derpå vidtager 

 åter 5 a 6 verst Ö om Joensuu en qvarzitskifferzon, hvilken 

 på två ställen går i dagen. 5 verst Ö om Joensuu är qvar- 

 ziten mera skifferartad; omkring 9 verst derifrån närmar den 

 sig ren qvarzit och förekommer här i beröring med horn- 

 blendeskiffer. Här förändrar sig den NO-hga strykningen, 

 som hittils varit rådande, till NNO-lig. Med qvarzitskifferns 

 stupning är förhållandet detsamma som med lerglimmerskif- 

 ferns, om man antager att denna qvarzitskiöer hängt till- 

 samman med den strax V om Kemppaala befintliga. N om 

 ifrågavarande skifterzon finnes enligt Holmberg talk- och 

 chorithaltig lerglimmerskiffer, serpentinfels och glimmerrik 

 gneis. Ett stycke N om Autiomäki gästgifveri möter åter 

 lerglimmerskiffer resp. glimmergneis och hornblendeskiffer 

 med ungefär NS-lig strykning och 70^— SO^V-hg lutning hos 



